Hlavné priority Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny SR 
v oblasti výskumu bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci a spôsob ich financovania na roky 2012 až 2015

Úvod
Hlavné priority Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny SR v oblasti výskumu bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci a spôsob ich financovania na roky 2012 až 2015 (ďalej „hlavné priority“) sú spracované v záujme racionálnej koordinácie personálnych, organizačných a finančných zdrojov vynakladaných na oblasť komprehenzívneho výskumu bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci (ďalej „BOZP“) na obdobie rokov 2012 až 2015. Na ten účel definuje vecné priority výskumu BOZP a načrtáva možnosti ich financovania z verejných zdrojov. 
Návrh hlavných priorít bol dňa 29. mája 2012 prerokovaný a odporučený na ďalšie konanie Koordinačnou radou výskumu bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci (ďalej „rada“) zriadenou pri Inštitúte pre výskum práce a rodiny (ďalej „IVPR“). 
Hlavné priority sú predložené na rokovanie porady vedenia Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky (ďalej „ministerstvo“) na schválenie, čím bude relevantným dokumentom na ovplyvňovanie napĺňania národných výskumných priorít tak, ako ich stanovil najmä dokument Dlhodobý zámer štátnej vednej a technickej politiky do roku 2015 (schválený vládou SR v roku 2007 a aktualizovaný v roku 2011).

1. Výskum BOZP v kontexte sociálnej politiky
BOZP je možné, v súlade s § 146 ods. 2 Zákonníka práce, charakterizovať ako stav pracoviska a  podmienok práce, ktoré vylučujú alebo minimalizujú pôsobenie nebezpečných a  škodlivých činiteľov pracovného procesu a  pracovného prostredia na zdravie zamestnancov. Realizuje sa prostredníctvom systému opatrení ustanovených predpismi, ďalej riadiacich, organizačných, technicko-technologických, sociálnych, ekonomických, zdravotníckych a  výchovno-vzdelávacích opatrení zameraných na bezpečný výkon práce, zachovanie zdravia a pracovnej schopnosti zamestnancov.
Efektívna ochrana človeka pri práci prostredníctvom zabezpečenia optimálneho súladu všetkých zložiek systému práce (človek – technika – prostredie) nie je možná bez výskumného zázemia faktorov ovplyvňujúcich ochranu človeka v pracovnom procese. Výskum je potrebný najmä so zreteľom na nové a potenciálne pracovné ohrozenia a opatrenia na ich prevenciu.
Významnosť tohto výskumu zvýrazňujú aj programové dokumenty EÚ, najmä stratégia Spoločenstva v oblasti BOZP na obdobie rokov 2007 – 2012 a nové strategické zámery na roky 2013 – 2020 odporúčané Poradným výborom Európskej komisie pre bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci. Tieto strategické zámery ukazujú, ako využiť BOZP v procese rozvoja pracovnej sily ako významný faktor konkurenčnej schopnosti hospodárstva, kvality a produktivity práce, čím BOZP prispieva k tvorbe dôstojnej práce, kvalitných pracovných miest a k zamestnanosti.
V nadväznosti na uvedenú stratégiu EÚ, Programové vyhlásenie vlády Slovenskej republiky a ďalšie, najmä nadnárodné východiská, prijala vláda Slovenskej republiky svojím uznesením č. 114/2008 Koncepciu bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci v Slovenskej republike na roky 2008 až 2012. Koncepcia zdôrazňuje potrebu podporovať výskum BOZP a súvisiacich výskumných oblastí, najmä so zreteľom na nové, potenciálne a pretrvávajúce pracovné riziká. Požaduje hľadať cesty, ako zvyšovať efektívnosť tohto výskumu, najmä účinnou transpozíciou jeho výstupov do podnikovej praxe a tiež premietnutím problematiky BOZP do systému štátneho riadenia vedy a techniky. Aj aktuálne Programové vyhlásenie vlády SR na roky 2012 – 2016 zdôrazňuje vytváranie kvalitných pracovných miest založených na dôstojnej a bezpečnej práci.

2. Koordinácia výskumu BOZP a jeho hlavné zámery 
Na účely racionálnej koordinácie výskumu BOZP v podmienkach Slovenska vykonávaného viacerými inštitúciami a podporovaného najmä z verejných zdrojov bola v roku 2010 pri IVPR konštituovaná rada. Úlohou rady je koordinovať výskum BOZP vo všetkých jeho etapách, od prognózovania po disemináciu výstupov do spoločensko-ekonomickej praxe. Z hľadiska praktického pôsobenia je rada  analytickým, informačným, poradenským, odporúčajúcim a usmerňujúcim orgánom inštitúcií primárne vykonávajúcich výskum BOZP financovaný z verejných zdrojov. 
Pre vecné naplnenie koordinácie bol na základe analýzy súčasnej situácie o stave BOZP zostavený prehľad potrieb a hlavných zámerov na výskum BOZP. Jeho obsah vychádzal z predstavy rozvoja pracovného života charakterizovaného kvalitou práce, rovnováhou medzi pracovným a rodinným životom, pracovnými podmienkami a ostatnými aspektmi ochrany zdravia a  produktivitou práce. Rozvoj pracovného života a dôstojných pracovných podmienok by mal rešpektovať aj uplatňovanie faktorov podporujúcich BOZP, ktoré dopĺňajú rizikovo orientovaný prístup. Ich cieľom je nielen chrániť zdravie, ale aj hľadať cesty, ako zlepšovať bezpečnosť a zdravotný stav zamestnancov. 
Do sústavy hlavných zámerov je možné začleniť BOZP z nasledujúcich hľadísk:
•	integrácia špecifických skupín populácie do pracovného pomeru (starnúcej populácie, mladých začínajúcich pracovníkov, ľudí so zdravotným postihnutím, migrujúcich osôb, dlhodobo nezamestnaných),
•	pracovné podmienky pri atypických formách zamestnania a organizácie práce (flexibilné inovatívne metódy – domácka práca, zdieľanie pracovných miest, agentúrne zamestnávanie, dištančná práca a pod.),
•	eliminácia psychosociálnej záťaže zamestnancov (identifikácia zdrojov a eliminácia dôsledkov),
•	organizácia a riadenie BOZP (začlenenie do vyšších riadiacich systémov s riadením ochrany pred požiarmi a ochrany životného prostredia),
•	expozícia faktorom pracovného prostredia – prevencia chorôb z povolania (multifaktoriálne pôsobenie, dlhé latentné doby, nové expozície),
•	požiadavky bezpečnosti technických zariadení (špecifikácia rizikových faktorov vybraných technických zariadení, aplikácia ukazovateľov spoľahlivosti v systéme bezpečnosti zariadení a pod.),
•	materiálovo-technologické aspekty (nové kompozitné, multifunkčné a inteligentné materiály, nanotechnológie, biotechnológie, recyklácia, nahradzovanie nebezpečných chemických látok chemikáliami s menej škodlivými účinkami),
•	uplatnenie ekonomických zákonitostí v riadení BOZP (motivačné prvky, ekonomická stimulácia),
•	prehĺbenie integrácie BOZP do vzdelávacích systémov škôl (implementácia BOZP v budúcom profesionálnom pôsobení žiakov a študentov), aplikácia metód s využitím moderných e-learningových vzdelávacích systémov, štandardizácia systémov s cieľom uľahčiť voľný pohyb pracovných síl v rámci EÚ,
•	sociálny dialóg v systéme prevencie negatívnych účinkov práce (prehĺbenie účasti zamestnancov na riadení BOZP, vzájomné zdieľanie informácií, rozvoj zručnosti zamestnancov).

3. Priority odporúčané na riešenie prostredníctvom štátneho riadenia vedy a výskumu
Na základe hlavných zámerov výskumu BOZP je v tejto časti spracovaný zoznam kľúčových priorít výskumu BOZP na roky 2012-2015, ich krátka charakteristika a návrh na financovanie tak, aby sa na predmetný účel využili širšie odborné zdroje príslušných výskumných inštitúcií a nevyužívali sa len finančné zdroje ministerstva, ale cielene aj zdroje Ministerstva školstva, vedy, výskumu a športu Slovenskej republiky (ďalej „MŠVVŠ SR“) a jeho implementačných zložiek.
 
3.1 Priority financované v rámci rozpočtovej kapitoly MŠVVŠ SR
3.1.1.   Eliminácia psychosociálnej záťaže zamestnancov pri práci
Práce s výskytom psychosociálnych rizík sú narastajúcim problémom v EÚ. V súčasnosti sú poruchy duševného zdravia v dôsledku pracovnej záťaže, monotónneho výkonu práce, neistoty perspektívnej zamestnanosti a pracovnej pozície a pod. štvrtou najčastejšou príčinou pracovnej neschopnosti. Môžu mať tiež za následok dlhodobé ochorenia s následným odchodom z trhu práce, zvýšenú fluktuáciu, zníženú pracovnú výkonnosť, nárast absencie, problémy s organizáciou výroby a práce, zvýšený predpoklad nebezpečného konania pri práci a ďalšie rušivé aspekty. Je potrebné zdôrazniť aj individuálne psychosomatické následky, napr. depresie, poruchy spánku, ochorenia srdcovo-cievneho systému, zažívacieho traktu a pod. Podľa odhadov Svetovej zdravotníckej organizácie do roku 2020 sa stane hlavnou príčinou pracovnej neschopnosti depresia. Pritom situácia na pracovisku môže významne podporiť duševné zdravie a predchádzať psychosociálnym problémom a ťažkostiam.
Prevencia psychosociálnych rizík je predmetom pozornosti v celoeurópskom kontexte. Európska komisia požaduje, aby členské štáty iniciatívne uskutočňovali aktivity v prospech prevencie problémov spojených s duševným zdravím vrátane prevencie násilia a obťažovania v práci. Významnou je najmä celoeurópska kampaň organizovaná Výborom vrchných predstaviteľov inšpekcie práce „Posúdenie psychosociálnych rizík pri práci“ a tiež kampaň Európskej agentúry pre bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci „Praktické riešenia psychosociálnych rizík“. Na uvedených kampaniach v Slovenskej republike budú aktívne spolupracovať orgány inšpekcie práce a orgány verejného zdravotníctva.
Programované aktivity exekutívy orgánov inšpekcie práce a verejného zdravotníctva zdôrazňujú potrebu podporiť ich zámery v oblasti prevencie psychosociálnej záťaže zamestnancov pri práci výskumom orientovaným na ochranu a podporu psychického zdravia. Základným cieľom je prevencia stresu v kontexte kvality pracovného prostredia. Na tento  účel je potrebné uskutočniť výskumný program so zameraním na tieto oblasti:
3.1.1.1. Klasifikácia psychosociálnych faktorov pri práci – všeobecný základný rámec a podskupiny (špecifikovať ich v súlade s aktuálnymi odbornými poznatkami a biopsychosociálnymi teóriami s prioritným zameraním na majoritnú skupinu zamestnancov bez diskriminácie podľa pohlavia a veku)
3.1.1.2.	Metódy a nástroje na identifikáciu, posudzovanie, hodnotenie a objektivizáciu psychosociálnej záťaže v práci (špecifikovať ich v súlade s aktuálnymi odbornými poznatkami, súvisiacimi právnymi predpismi a európskou legislatívou; ich aplikovateľnosť v systéme BOZP)
3.1.1.3.	Metódy na zvládanie psychosociálnej záťaže a riešenie problémov súvisiacich s psychosociálnymi faktormi vyskytujúcimi sa pri práci
3.1.1.4.	Metódy na zvyšovanie spoľahlivosti človeka pri činnostiach zaťažujúcich vplyvom uplatňovania osobitných foriem práce a zamestnania
3.1.1.5.	Metódy na identifikáciu možných determinant zlyhania človeka pracujúceho v režimoch osobitných foriem práce a zamestnania.

3.1.2   Eliminácia prevádzkových rizík osobitných skupín technických zariadení
Predmetom výskumného záujmu sú podmienky bezpečnej prevádzky skupiny technických zariadení, ktorých používanie je spojené s vyšším rizikom pre bezpečnosť a zdravie spôsobeným schopnosťou týchto zariadení akumulovať energiu, ktorá neregulovaným pôsobením môže ohroziť BOZP a  spôsobiť materiálne a environmentálne škody, ku ktorým patria predovšetkým vyhradené technické zariadenia. Preto tieto zariadenia podliehajú prísnejšiemu režimu, najmä v oblasti dodržiavania prevádzkových bezpečnostno-technických požiadaviek.
Dôležitým aspektom prevádzkovej bezpečnosti týchto zariadení je eliminácia miery prevádzkového ohrozenia, resp. prevádzkových rizík zariadení. Na ten účel je nevyhnutné uplatňovať procesy, ktoré prevádzkovateľovi umožnia v dostačujúcej miere identifikovať a definovať prevádzkový stav zariadení. Tieto procesy umožnia uskutočňovať včasnú, cielenú a  účinnú formu kontrolných – diagnostických úkonov, čím sa zníži pravdepodobnosť výskytu stavov (porúch) ohrozujúcich aj bezpečnosť a zdravie zamestnancov a prestojov a zvyšuje tiež efektívnosť prevádzky. 
Pri identifikácii a analýze prevádzkových rizík je potrebné rešpektovať „komplexnosť tejto analýzy“, to znamená orientovať sa na všetky komponenty a  aspekty technicko-technologického systému a  tiež využiť možnosť spoľahlivostných analýz systému v prospech jeho prevádzkovej bezpečnosti.
Na účely zníženia prevádzkových rizík technických zariadení je potrebné uskutočniť výskumný program so zameraním na tieto oblasti: 
3.1.2.1.	Kategorizácie aktuálnych zariadení z  hľadiska výskytu potenciálneho prevádzkového rizika
3.1.2.2.	Optimalizácia prevádzkových faktorov vplývajúcich na BOZP z hľadiska primeranosti bezpečnostno-technického stavu zariadení
3.1.2.3.	   Stanovenie požiadaviek na štruktúru analýz zariadení, potrebných metód a nástrojov
3.1.2.4.	   Stanovenie požiadaviek na kvalifikáciu osôb vykonávajúcich kontrolné, diagnostické a inšpekčné aktivity
3.1.2.5.	   Optimálny systém vykonávania kontrolných, diagnostických a inšpekčných aktivít na identifikovanie bezpečnostno-technického stavu zariadení (špecifikovať ich obsah a frekvenciu).
Štrukturalizácia prevádzkových rizík vytvorí možnosť na úpravu právnych predpisov a ostatných predpisov na zaistenie BOZP s cieľom, aby sa  opakované úkony kontroly, (odborné prehliadky a odborné skúšky, úradné skúšky) nevykonávali len v štandardne stanovených termínoch určených predpismi, ale aj na základe reálne identifikovaného stavu zariadení.

3.1.3   Systém ekonomického riadenia podniku podporujúceho BOZP
Predmetom výskumu je aplikovanie princípov ekonomického riadenia v systéme skvalitňovania BOZP. Základným účelom je hľadať cesty, ako dosiahnuť zlepšenie hospodárskeho výsledku podniku (kvality práce a produktivity práce) cestou zvyšovania úrovne BOZP. Na to je nevyhnutné najmä využiť ekonomické nástroje motivujúce zamestnávateľa k starostlivosti o BOZP. Pri uplatňovaní ekonomických nástrojov v procese riadenia BOZP je potrebné v porovnaní s hospodárskym hľadiskom uprednostňovať humánne hľadiská.
Pre systém ekonomického riadenia je potrebné vypracovať:
3.1.3.1.	Odporúčania na využitie ekonomických zákonitostí a motivačných prvkov v prospech zvyšovania úrovne BOZP
3.1.3.2.	Programy na ekonomické stimulovanie zamestnávateľov a zamestnancov s osobitným zreteľom na malé a stredné podniky a podnikajúce fyzické osoby
3.1.3.3.	Možnosti uplatnenia nástrojov na ekonomické stimulovanie prostredníctvom profesijných združení, zamestnávateľských zväzov, poisťovacích systémov a i.

3.2 Priority financované v rámci rozpočtovej kapitoly MPSVR SR
Vybrané vecné zámery na výskum BOZP budú financované aj z finančných prostriedkov rozpočtovej kapitoly ministerstva v rámci inštitucionálnej formy podpory vedy realizovanej kontraktmi uzatváranými medzi ministerstvom a IVPR na jednotlivé kalendárne roky. Súčasťou každoročného kontraktu bude aj koordinácia výskumu BOZP realizovaná prostredníctvom IVPR. 

Záver
Hlavné priority predstavujú kľúčové priority ministerstva na výskum v oblasti BOZP na Slovensku v období rokov 2012-2015 opierajúce sa o strategické zámery štátneho financovania vedy a techniky. Identifikované a schválené priority výskumu nelimitujú možnosti uplatnenia iných, podľa aktuálnych požiadaviek praxe, a ich financovania najmä kombinovaním verejných a súkromných zdrojov financovania výskumu BOZP.

Poznámka
Hlavné priority boli dňa 9. júla 2012 prerokované a schválené v porade vedenia Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny SR.