KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV

Brusel, 20.11.2000
KOM(2000) 466 final/2

KORIGENDUM
Ruší sa a nahrádza strana 25 dokumentu KOM(2000)466 final
z 05.10.2000. Rok smernice sa  má čítať 67/548/EHS namiesto
64/548/EHS.
Týka sa verzií FR, EN, a FI.

OZNÁMENIE KOMISIE

o usmerneniach na hodnotenie fyzikálnych vplyvov, chemických a biologických  látok a výrobných procesov, ktoré sa považujú za rizikové pre bezpečnosť, alebo zdravie tehotných pracovníčok a pracovníčok krátko po pôrode, alebo sú dojčiacimi pracovníčkami (Smernica Rady 92/85/EHS)

OZNÁMENIE KOMISIE

o usmerneniach na hodnotenie fyzikálnych vplyvov, chemických a biologických  látok a výrobných procesov, ktoré sa považujú za rizikové pre bezpečnosť, alebo zdravie tehotných pracovníčok a pracovníčok krátko po pôrode, alebo sú dojčiacimi pracovníčkami (Smernica Rady 92/85/EHS)

SUMÁR

Článok 3(1) Smernice Rady 92/85/EHS z 19. októbra 1992 (ÚV L 348 z 28.  novembra 1992, str. 1) o zavedení opatrení na podporu zlepšenia bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci tehotných pracovníčok a pracovníčok krátko po pôrode, alebo ktoré sú dojčiacimi pracovníčkami (desiata individuálna smernica  v zmysle článku 16(1) Smernice 89/391/EHS) ustanovuje že:

„Komisia po porade s členskými štátmi a v spolupráci s Poradným výborom pre bezpečnosť, hygienu a ochranu zdravia pri práci vypracuje usmernenia na hodnotenie chemických, fyzikálnych a biologických látok a výrobných procesov, ktoré sa považujú za rizikové pre bezpečnosť, alebo zdravie pracovníčok v zmysle článku 2.

Usmernenia uvedené v prvom pododseku sa vzťahujú aj na pohyby a držanie tela, duševnú a telesnú námahu a iné druhy telesného a duševného stresu spojeného s prácou vykonávanou pracovníčkami v zmysle článku 2.“

Podľa článku 3(2), cieľom usmernení je aby slúžili ako základ pre hodnotenia uvedené v článku 4(1), ktorý  ustanovuje, že „Pri všetkých činnostiach, ktoré môžu byť spojené so špecifickým rizikom vystavenia látkam a vplyvom, procesom, alebo pracovným podmienkam, ktorých neúplný zoznam je uvedený v prílohe 1, zamestnávateľ zhodnotí charakter, stupeň a trvanie takéhoto vystavenia pracovníčok v zmysle článku 2 v príslušnom podniku, alebo závode, a to buď priamo, alebo prostredníctvom ochranných a preventívnych služieb uvedených v článku 7 smernice 89/391/EHS s tým, aby: 

•	vyhodnotil všetky riziká pre bezpečnosť, alebo zdravie a všetky možné účinky na tehotenstvo, alebo dojčenie pracovníčok v zmysle článku 2,

•	rozhodol o tom, aké opatrenia treba prijať“.

Komisia po porade s členskými štátmi a v spolupráci s Poradným výborom pre bezpečnosť, hygienu a ochranu zdravia pri práci pripravila usmernenia, ktoré sú vysvetlené nižšie.

Komisia prisudzuje najväčší význam všetkým opatreniam navrhnutým na ochranu zdravia a bezpečnosti pracovníkov a zvlášť určitých skupín osobitne zraniteľných pracovníkov  ako je jednoznačne prípad  tehotných pracovníčok a pracovníčok krátko po pôrode, alebo ktoré sú dojčiacimi pracovníčkami – o to viac pretože riziká voči ktorým môžu byť vystavené, pravdepodobne poškodia nielen ich vlastné  zdravie, ale tiež zdravie ich nenarodených, alebo nedávno narodených detí z dôvodu, že je veľmi blízka fyziologická a citová väzba medzi matkou a dieťaťom.

Z toho dôvodu sa Komisia domnieva, že toto oznámenie predstavuje účinný a pozoruhodne praktický nástroj, ktorý môže slúžiť ako návod pri hodnotení rizík pre zdravie a bezpečnosť  tehotných pracovníčok a pracovníčok krátko po pôrode, alebo ktoré sú dojčiacimi pracovníčkami.
Na základe tohto hodnotenia bude možné použiť viacej účinné opatrenia.

Z týchto dôvodov Komisia bude dohliadať na to, aby tieto usmernenia boli čo najširšie šírené  orgánmi a osobami zodpovednými za ochranu zdravia a bezpečnosť pri práci. 

OBSAH

ÚVOD...........................................................................................................................................6

Prístup k hodnoteniu rizika.........................................................................................................................6

Legislatívny základ.....................................................................................................................................7

Predošlé opatrenia v súvislosti s touto činnosťou......................................................................................8

Špecifické body, ktoré treba zdôrazniť......................................................................................................8

VŠEOBECNÉ POVINNOSTI ZAMESTNÁVATEĽOV PRI HODNOTENÍ RIZIKA.............9

HODNOTENIE RIZIKA GENERICKÝCH HROZIEB A PRIPOJENÝCH SITUÁCIÍ.........13

Duševná a fyzická únava a pracovná doba.......... ...................................................................................13

Posturálne problémy spojené v súvislosti s činnosťou nových, alebo budúcich matiek.........................14

Práca vo výškach.....................................................................................................................................14

Práca osamote.... .....................................................................................................................................14

Pracovný stres..........................................................................................................................................14

Činnosti po stojačky................................................................................................................................16

Sediace aktivity.......................................................................................................................................16

Nedostatok oddychu a iných sociálnych výhod......................................................................................16

Riziko infekcie, alebo choroby obličiek ako výsledok neprimeraných hygienických
zariadení..................................................................................................................................................17

Nebezpečenstvá ako výsledok nevhodnej výživy......................................................................................................................................................17

Nebezpečenstvo z dôvodu nevhodných, alebo chýbajúcich  zariadení..................................................18

HODNOTENIE RIZIKA: ŠPECIFICKÉ OHROZENIA (A SPÔSOBY PREDCHÁDZANIA RIZIKÁM)................................................................................................................................19

FYZIKÁLNE  VPLYVY..........................................................................................................19

Nárazy, otrasy, alebo pohyby..................................................................................................................19

Hluk.........................................................................................................................................................20

Ionizujúce žiarenie...................................................................................................................................20

Neionizujúce elektromagnetické žiarenie................................................................................................21

Extrémny chlad, alebo horúčava..............................................................................................................22

Práca pri atmosférickom pretlaku, napr. v tlakových komorách a potápanie................. .......................22

BIOLOGICKÉ LÁTKY..... ......................................................................................................23

CHEMICKÉ LÁTKY...............................................................................................................25

Látky označené ako R40, R45, R46, R49, R61, R63 a R64...................................................................25

Látky označené na základe Smernice 83/379/EHS, alebo 1999/45/ES.................................................26

Ortuť a deriváty ortuti............................................................................................................... ............26

Látky spomaľujúce mitózu (cytotoxiká)................................................................................................27

Chemické látky so známou a nebezpečnou mierou absorpciou cez pokožku. To zahrňuje niektoré pesticídy.................................................................................................................................................27

Kysličník uhoľnatý. ..............................................................................................................................28

Olovo a deriváty olova, pokiaľ sú tieto látky absorbovateľné ľudským organizmom...........................................................................................................................................29

Chemické látky a priemyselné procesy v  prílohe 1 Smernice  90/394/EHS.......................................30

PRACOVNÉ PODMIENKY..................................................................................................31

Manuálne narábanie s nákladom..........................................................................................................31

Pohyby a polohy............... ...................................................................................................................32

Presúvanie sa ako v rámci tak i mimo zariadenia..... ..........................................................................33

Banské práce pod zemou............... .....................................................................................................33

Práca so zobrazovacími jednotkami (monitormi)...............................................................................34

Pracovné prostriedky  a osobné ochranné prostriedky (včítane oblečenia) ........................................35

PRÍLOHA 37

Vlastnosti tehotenstva, ktoré si môžu vyžadovať úpravu organizácie práce......................................36

ÚVOD

Tehotenstvo by sa nemalo pokladať za chorobu, ale za časť každodenného života.. Ochrana zdravia a bezpečnosti tehotných žien môže byť často dosiahnutá použitím existujúcich pravidiel a pracovných postupov v relevantných oblastiach. Mnoho žien pracuje pokiaľ sú tehotné a mnohé sa vrátia do práce kým sú ešte dojčiace. Avšak niektoré riziká na pracovisku môžu ovplyvniť zdravie a bezpečnosť nových a budúcich matiek a ich detí. Tehotenstvo spôsobuje veľké fyziologické a psychologické zmeny. Hormonálna vyrovnanosť je  veľmi citlivá  a vonkajšie účinky schopné ju narušiť, môžu viesť ku komplikáciám pravdepodobne spôsobujúcimi napr. potrat.

Podmienky, ktoré môžu byť pokladané za akceptovateľné v bežnej situácii, nemusia byť vhodné počas tehotenstva.

Prístup k hodnoteniu rizika

Hodnotenie rizika je systematické posudzovanie všetkých aspektov práce za účelom zistenia pravdepodobných  príčin úrazov, alebo škôd a určenie ako môžu byť tieto príčiny zvládnuté za účelom ich odstránenia, alebo zníženia rizika.

V súlade s požiadavkami Smernice 92/85/EHS hodnotenie sa musí skladať aspoň z troch fáz:

1.	identifikácia nebezpečenstiev (fyzikálne, chemické a biologické látky; priemyselné procesy; pohyby a polohy; duševná a fyzická únava; iné fyzické a duševné bremená);

2.	identifikácia kategórií pracovníkov (tehotné pracovníčky, pracovníčky krátko po pôrode alebo dojčiace pracovníčky);

3.	hodnotenie rizika ako v kvalitatívnych tak kvantitatívnych vyjadreniach.

Nebezpečenstvo: štandardná vlastnosť, alebo schopnosť niečoho (napr. pracovný materiál, vybavenie, metódy a praxe) s možnosťou spôsobiť škodu;

Riziko: pravdepodobnosť, že potenciál uškodiť sa zrealizuje za podmienok použitia a/alebo vystavenia, a možný rozsah poškodenia.

Pokiaľ ide o prvý bod (identifikácia nebezpečenstiev), rozsiahle údaje sú už k dispozícii čo sa týka fyzikálnych vplyvov (vrátane ionizačného žiarenia), chemických a biologických látok.

S osobitným odkazom na chemické látky Smernica Rady 67/548/EHS, naposledy zmenená a doplnená Smernicou Komisie 2000/33/ES,  o aproximácii právnych a správnych predpisov týkajúcich sa klasifikácie, balenia a označovania nebezpečných látok upravuje  nasledovné slovné určenia rizika pre látky a prípravky:

–	možné riziko ireverzibilných účinkov (R40);
–	môže spôsobiť rakovinu (R45);
–	môže spôsobiť dedičnú genetickú zmenu (R46); 
–	môže spôsobiť rakovinu inhaláciou (R49);
–	môže poškodiť nenarodené dieťa (R61);
–	možné riziko poškodenia nenarodeného dieťaťa (R63);
–	môže poškodiť kojencov (R64).

V súvislosti s hodnotením existujúcich substancií a s prácou SCOEL (Vedecký výbor pre stanovenie limitov pracovného vystavenia), Komisia tiež vytvorila množstvo dokumentov čiastočne sa zaoberajúcich problematikou.

Bod 2 (identifikácia kategórii exponovaných pracovníkov). Zatiaľ čo nie sú ťažkosti na určenie pracovníčok, ktoré sú krátko pôrode, alebo sú dojčiacimi pracovníčkami toto neplatí na prípady tehotných pracovníčok. Existuje doba medzi 30 a 45 dňami, počas ktorej si pracovníčka nemusí byť vedomá o tom že je tehotná a  preto nemôže, alebo sa zdráha informovať jej zamestnávateľa. Avšak niektoré látky vplyvy existujú, osobitne fyzikálne vplyvy a chemické látky, ktoré môžu ublížiť nenarodenému dieťaťu v období nasledujúcom po počatí, čo znamená, že je nevyhnutné mať primerané preventívne opatrenia. Tento problém nie je ľahké vyriešiť, pretože si to vyžaduje aby u všetkých pracovníčok bola použitá špeciálna starostlivosť za pomoci zníženia vystavenia týmto škodlivým látkam a vplyvom.

Bod 3 (kvalitatívne a kvantitatívne hodnotenie rizika) predstavuje najchúlostivejšiu fázu v procese v tom že osoba, ktorá vykonáva hodnotenie musí byť kompetentná a že primerane zohľadní  relevantné informácie, vrátane informácií od tehotnej ženy samotnej, alebo jej poradcov, pri aplikovaní adekvátnych metód tak aby bola táto osoba schopná určiť či zistené nebezpečenstvo vytvára, alebo nevytvára rizikovú situáciu pre pracovníčky.

Legislatívny základ

Článok 3(1) Smernice Rady 92/85/EHS z 19. októbra 1992 (ÚV č. L 348 z 28. novembra 1992, str. 1) o zavedení opatrení na podporu zlepšenia bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci tehotných pracovníčok a pracovníčok krátko po pôrode, alebo dojčiacich pracovníčok (desiata samostatná smernica v zmysle článku  16 ods. 1 Smernice 89/391/EHS) vyžaduje od Komisie vypracovať usmernenia na hodnotenie rizika po porade s členskými štátmi a v spolupráci s Poradným výborom pre bezpečnosť, hygienu a ochranu zdravia pri práci.

Tieto usmernenia poslúžia ako základ pre hodnotenie uvedené v článku 4(1) tejto smernice, ktoré je integrálnou časťou hodnotenia rizík uvedeného v článku 9 „rámcovej“ Smernice Rady 89/391/EHS o zavádzaní opatrení na zlepšenie bezpečnosti a ochrany zdravia pracovníkov pri práci, ktorý stanovuje, že:

„Pri všetkých činnostiach, ktoré môžu byť spojené so špecifickým rizikom vystavenia látkam a vplyvom, procesom, alebo pracovným podmienkam ktorých neúplný zoznam je uvedený v prílohe 1, zamestnávateľ zhodnotí charakter, stupeň a trvanie takéhoto vystavenia pracovníčok v zmysle článku 2 v príslušnom podniku, alebo závode a to buď priamo, alebo prostredníctvom ochranných a preventívnych služieb uvedených v článku 7 „rámcovej“ Smernice Rady 89/391/EHS s tým, aby:

–	vyhodnotil všetky riziká pre bezpečnosť, alebo zdravie a všetky možné účinky na tehotenstvo, alebo dojčenie pracovníčok v zmysle článku 2,

–	rozhodol o tom, aké opatrenia treba prijať.“

Je potrebné poznamenať že:

–	zamestnávateľ je povinný vykonať hodnotenie rizika všetkých pracovníčok, ktoré spĺňajú kritéria dané v článku 2 smernice (pozri definície na 7. strane). Toto zahŕňa tie ženy, ktoré sú v ozbrojených silách, v polícii a niektoré špecifické činnosti v civilných bezpečnostných službách;

–	hodnotenie rizika pre tehotné ženy je doplňujúce hodnotenie rizika, ktoré sa má vykonávať v zmysle ustanovení rámcovej smernice.
Hodnotenie rizika musí vziať do úvahy preventívne aspekty rámcovej smernice a malo by tiaž prinajmenšom poukázať na potencionálne riziká pre tehotné pracovníčky, v rozsahu v akom sú takéto riziká známe (napr. riziká vo vzťahu k určitým chemikáliám atď.).

Predošlé opatrenia súvisiace s týmto rozhodnutím

V rokoch 1993 - 1994 Komisia vypracovala dokument označený ako „Usmernenie hodnotenia rizika v práci“ (ISBN 97-727-4278-9). Tento dokument má zámer aby ho členské štáty použili, alebo prispôsobili pre účely poskytnutia usmernení pre zamestnávateľov, pracovníkov a ktorejkoľvek inej strany, ktorá môže byť konfrontovaná s praktickými aspektmi pravidiel hodnotenia rizika stanovenými „rámcovou“ Smernicou Rady 89/391/EHS o zavádzaní opatrení na zlepšenie bezpečnosti a ochrany zdravia pracovníkov pri práci, osobitne články 6(3)(a) a 9(1)(a).

Tento dokument, ktorý bol publikovaný v roku 1996 predstavuje ideálny základ pre prípravu usmernení uvedených v článku 3(1) v Smernici  92/85/EHS.

Špecifické body, ktoré treba zdôrazniť

–	Za účelom vzatia v úvahu zásady prevencie z rámcovej smernice, ak je práca reorganizovaná, hodnotenie rizika by malo byť prehodnotené a pracovníci by mali byť v novej organizácii primerane vyškolení.

–	Je jasné, že hodnotenie rizika uvedené v tejto smernici je osobitnej podstaty, keďže je navrhnuté pre kontinuálnu zmenu stavu, ktorý sa mení individuálne. Navyše, toto nevplýva iba na ženu samotnú, ale tiež na nenarodené dieťa a dojčené dieťa. V odvetviach kde môžu byť očakávané nebezpečenstvá pre reprodukciu a tehotenstvo je potrebné informovať všetkých pracovníkov o potencionálnych rizikách.

–	Jednorazové hodnotenie nemusí postačovať, pretože tehotenstvo je dynamický proces a nie statický stav. Navyše nie iba počas stavu tehotenstva, ale aj po pôrode môžu mať rôzne riziká vplyv na ženu a jej nenarodené, alebo novonarodené dieťa v rozmanitom rozsahu. To isté sa uplatňuje tam kde došlo k zmene pracovných podmienok, zariadenia, alebo strojov.

–	Zdravotné poučenia, správy a certifikáty by mali zohľadniť pracovné podmienky. Toto je osobitne relevantné pre jednotlivcove podmienky (napr. ranná nevoľnosť, zvýšená citlivosť, alebo pachy ako tabakový dym atď.), s čím sa musí narábať s prísnou dôvernosťou. Dôvernosť vo vzťahu k „stavu“ ženy musí byť tiež zaručená, v tom že zamestnávateľ nemôže všeobecne oznámiť, že je žena tehotná ak si to ona neželá aby to bolo známe, alebo s tým nesúhlasí. Opačne, napríklad by to mohlo viesť k značnému psychologickému napätiu na ženu ktorá už mala jeden, alebo viacero potratov.

Za určitých okolností môže byť nutné uskutočniť kroky (vrátane obmedzeného odhalenia) na ochranu ženinho zdravia, bezpečnosti a prospechu, ale toto môže byť uskutočnené po predchádzajúcej konzultácii so súhlasom ženy.

Hodnotenia rizika by mali patrične zohľadniť zdravotné rady a obavy jednotlivej ženy.

–	Vo vzťahu k chemickému nebezpečenstvu, je potrebné uviesť, že sú stanovené limity vystavenia v zamestnaní pre dospelých pracovníkov, a  ženy ktoré pracujú s nebezpečnými látkami by mali byť preto uvedomené o dodatočnom riziku ktoré tieto látky môžu spôsobiť nenarodenému alebo dojčenému dieťaťu.

–	Smernica povoľuje určitú flexibilitu ako členským štátom tak i ženám samotným pokiaľ ide o materskú dovolenku po pôrode (udeľuje povinnú materskú dovolenku iba dva týždne ale celkovo prinajmenšom  14 týždňov je  poskytovaných (rozdelené medzi čas  pred pôrodom a po pôrode)). Mali by byť zaznamenané a posúdené Rozmanité riziká, ktoré sa mohli objaviť u tehotných žien, alebo žien krátko po pôrode.

–	Keďže prvá tretina tehotenstva je najzraniteľnejším obdobím pokiaľ ide o trvalé poškodenie nenarodeného dieťaťa, všetka potrebná ochrana matky a nenarodeného dieťaťa by mala byť začatá tak skoro ako je možné.

VŠEOBECNÉ POVINNOSTI ZAMESTNÁVATEĽOV PRI HODNOTENÍ RIZIKA

Smernica vyžaduje od zamestnávateľov hodnotiť riziko u všetkých pracovníčok, včítane nových a očakávaných matiek a zabrániť, alebo kontrolovať tieto riziká. Pri výkone hodnotenia rizika zamestnávateľ by mal vziať v úvahu existujúce limity pracovného vystavenia. Limity vystavenia nebezpečným látkam a iným vplyvom sú bežne stanovené do výšok, ktoré by nemali dať tehotnú, alebo dojčiacu pracovníčka do rizika. V niektorých prípadoch existujú nižšie úrovne pre tehotné ženy, než pre ostatných pracovníkov.

PWD (Pregnant Workers Directive) osobitne vyžaduje od zamestnávateľov zohľadniť riziko pre nové, dojčiace a očakávané matky, pri hodnotení rizík pracovnej aktivity. Ak takémuto riziku nemožno zabrániť inými prostriedkami, vznikne nutnosť zmeniť pracovné podmienky, alebo pracovnú dobu, alebo poskytnúť vhodnú náhradnú prácu. Ak toto nie je možné, pracovníčka by mala byť vyňatá z normálnych povinností na dobu ako je potrebnú na ochranu jej zdravia, alebo bezpečia, alebo jej dieťaťa.

Čo musí zamestnávateľ robiť?

Okrem vykonania všeobecného zhodnotenia rizika vyžadovaného rámcovou smernicou a Smernicou 92/85/EHS, po obdŕžaní oznámenia o tom, že zamestnankyňa je tehotná, zamestnávateľ musí posúdiť špecifické riziká pre túto zamestnankyňu a uskutočniť opatrenie aby bolo zaistené, že nebude vystavená ničomu, čo by mohlo spôsobiť ujmu ako jej zdraviu tak i jej vyvíjajúcemu sa dieťaťu.

Zamestnávateľ musí:

–	posúdiť riziko;

to znamená, že musí určiť:

(a) riziko, ktorému je tehotná žena, alebo nová matka krátko po pôrode, alebo dojčiaca matka vystavená;

(b) povahu, intenzitu a trvanie vystavenia.

(Príloha  1 obsahuje odkazy na niektoré aspekty tehotenstva, ktoré môžu vyžadovať úpravy v práci, alebo jej organizácie z toho vyplývajúce)

–	odstrániť nebezpečenstvo a predísť, alebo znížiť riziko;

–	konať tak aby zabezpečil, že nie je žiadna ujma na zdraví.

Ujma na zdraví pre tento účel znamená akákoľvek choroba, alebo škoda na osobnej fyzickej a duševnej kondícii, alebo ktorýkoľvek možný vplyv na tehotenstvo, alebo na nenarodené dieťa, alebo na novonarodené dieťa, alebo na ženy krátko po pôrode.

Ak hodnotenie rizika zistí, že tu existuje riziko, zamestnávateľ musí informovať ženu o riziku a vysvetliť jej opatrenia, ktoré musia byť vykonané aby bolo zaistené, že zdravie a bezpečnosť ženy, alebo vyvíjajúceho sa dieťaťa nebude nepriaznivo ovplyvnené.

Vymedzenie pojmov

Pre účely smernice pre tehotné pracovníčky (PW Directive):

a)	tehotnou pracovníčkou sa rozumie tehotná pracovníčka, ktorá svojho zamestnávateľa informovala o svojom stave v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi a/alebo vnútroštátnou praxou;

b)	pracovníčkou krátko po pôrode sa rozumie pracovníčka, ktorá je krátko po pôrode v zmysle vnútroštátnych právnych predpisov a/alebo vnútroštátnej praxe a ktorá o svojom stave informovala svojho zamestnávateľa v súlade s týmito vnútroštátnymi právnymi predpismi a/alebo praxou;

c)	dojčiacou pracovníčkou sa rozumie pracovníčka, ktorá dojčí dieťa v zmysle vnútroštátnych právnych predpisov a/alebo vnútroštátnej praxe a ktorá o svojom stave informovala svojho zamestnávateľa v súlade s týmito vnútroštátnymi právnymi predpismi a/alebo praxou.

Identifikácia nebezpečenstva

Fyzikálne vplyvy, biologické a chemické látky, procesy a pracovné podmienky, ktoré môžu ovplyvniť zdravie a bezpečnosť nových a budúcich matiek sú vysvetlené v kapitole o špecifických nebezpečenstvách (pozri nižšie). Zahrňujú možné nebezpečenstvá uvedené v doplnkoch k smernici o zdraví a bezpečnosti tehotných pracovníčok.

Mnohé zo zahrnutých nebezpečenstiev v tabuľke sú už pokryté osobitnými európskymi právnymi predpismi o zdraví a bezpečnosti, napríklad Smernica Rady 90/394 EHS (v znení zmien a doplnení) o karcinogénoch, Smernica Rady 90/679/EHS (v znení zmien a doplnení) o biologických látkach, Smernica Rady 80/1107/EHS o chemických látkach, fyzikálnych vplyvoch a biologických látkach, ktorá bude zrušená  a nahradená po transponovaní členskými štátmi Smernicou 98/24/ES (pred 5. májom 2001), Smernica Rady  82/605/EHS o olove, Smernica Rady 97/43/EURATOM o ionizujúcom žiarení, Smernica 90/269/EHS o ručnom nakladaní s nákladmi a Smernica 90/270/EHS o práci so zobrazovacími  zariadeniami. Ak ktorýkoľvek z týchto nebezpečenstiev je prítomný na pracovisku, zamestnávatelia by sa mali pozrieť do príslušných právnych predpisov pre informáciu o tom čo majú robiť. Vo svojich účinkoch môžu byť nebezpečenstvá multifaktorové.

Rozhodovanie o tom komu by mohlo byť ublížené a ako

Hodnotenia rizika môže ukázať, že tu je látka, materiál alebo pracovný proces na pracovisku, ktorý by mohol poškodiť zdravie, alebo bezpečnosť nových, alebo budúcich matiek, alebo ich detí. Je nutné mať na mysli, že by mohli byť rôzne riziká v závislosti od toho či sú pracovníčky tehotné, či sú pracovníčkami krátko po pôrode, alebo sú dojčiacimi pracovníčkami. Definície pracovníčok zahrňujú, napríklad, údržbu a čistenie a môže tu byť potreba spolupráce medzi zamestnávateľmi, kde zamestnanci jedného pracujú napr. na základe zmluvy,  ako zmluvní pracovníci v zariadeniach druhého zamestnávateľa.

Informovanie zamestnancov o riziku

Ak hodnotenie rizika odhalí riziko, zamestnávatelia by mali informovať všetkých zamestnancov, dotknutých potenciálnym rizikom. Mali by tiež vysvetliť čo zamýšľajú robiť aby bola istota, že nové budúce matky nie sú vystavené riziku, ktorý by im mohol uškodiť. Informácia by mala byť poskytnutá tiež zástupcom zamestnancov. 

Ak existuje riziko, zamestnávatelia by mali informovať zamestnancov o dôležitosti skorého zistenia tehotenstva.

Predchádzanie rizika

Ak je zistené výrazné riziko pre zdravie, alebo bezpečnosť nových a budúcich matiek, malo by sa na základe toho rozhodnúť o činnosti na jeho zníženie.

Držanie rizika pod kontrolou

Zamestnávateľ skontroluje hodnotenie  rizika pre nové a budúce matky ak si je vedomý akejkoľvek zmeny. Hoci ktorékoľvek nebezpečenstvá pravdepodobne zostávajú nemenné, možnosť ublíženia nenarodenému dieťaťu ako výsledok nebezpečenstva bude rôzna podľa rôznych fáz tehotenstva. Navyše existujú rozdielne riziká, ktoré treba zvážiť vo vzťahu k pracovníčkam krátko po pôrode, alebo dojčiacim.

Zamestnávatelia musia zaistiť, že pracovníčky, ktoré dojčia nie sú vystavené rizikám, ktoré by mohli poškodiť zdravie, alebo ich bezpečnosť pokiaľ budú dojčiť. Smernica  o minimálnych požiadavkách na bezpečnosť a ochranu zdravia na pracovisku (89/654/EHS) vyžaduje aby boli poskytnuté primerané podmienky tehotným ženám a dojčiacim matkám na oddych.

Tam kde pracovníčky pokračujú kojiť niekoľko mesiacov po pôrode, zamestnávatelia budú musieť pravidelne kontrolovať riziko. Tam kde zistia riziko, je nutné postupovať podľa troch krokov na zabránenie vystaveniu rizikám, t.j. úprava pracovných hodín/podmienok, alternatívna práca, alebo vyňatie z bežných povinností na tak dlho ako je ohrozované zdravie a bezpečnosť dojčiacej pracovníčky, alebo jej dieťaťa. Hlavná obava je vystavenie látkam ako je olovo, organické rozpúšťadlá, pesticídy a látky spomaľujúce mitózu, keďže niektoré tieto látky sú vylučované cez mlieko a predpokladá sa že dieťa je na ne osobitne citlivé. Najdôležitejším aspektom je „zabrániť“ – alebo znížiť – vystavenie. Odborná rada od špecialistov na choroby z povolania môže byť vyžadovaná v osobitných prípadoch.

HODNOTENIE RIZIKA GENERICKÝCH NEBEZPEČENSTIEV A PRIDRUŽENÝCH SITUÁCIÍ

Generické nebezpečenstvá a pridružené situácie s ktorými sa stretne zrejme väčšina tehotných žien, nových/alebo dojčiacich matiek sú nižšie uvedené:

Zoznam generických nebezpečenstiev a situácií
	
Čo je riziko?
	
Ako narábať s rizikom
Príklady preventívnych opatrení*
	
Iné európske právne predpisy než Smernica
92/85/EHS

Duševná a
fyzická únava a
pracovná doba
	
Dlhá pracovná doba, práca na smeny a nočná práca môže mať výrazný vplyv na zdravie nových a budúcich matiek a na dojčenie. Nie všetky ženy sú ovplyvnené rovnako a pridružené riziká variujú s typom vykonávanej práce, pracovnými podmienkami a s dotknutou osobou. To sa týka osobitne zdravotnej starostlivosti. Vo všeobecnosti ako duševná tak i fyzická únava rastie počas tehotenstva a v období po pôrode z dôvodu rôznych fyziologických a iných zmien, ktoré prebiehajú.

Pretože trpia zo vzrastajúcej únavy, niektoré tehotné a dojčiace ženy nemusia byť schopné pracovať nepravidelne, alebo na neskoré smeny, alebo pracovať v noci a pracovať nadčas. Úprava pracovnej doby (vrátane opatrení na prestávky na odpočinok, ich frekvencie a načasovanie) môžu ovplyvniť zdravie tehotnej ženy a jej nenarodeného dieťaťa, jej rekonvalescenciu po pôrode, alebo jej schopnosť kojiť a môžu sa zvýšiť riziká stresu  a chorôb so vzťahom k napätiu. Z dôvodu zmien krvného tlaku, ktoré sa môžu vyskytnúť počas tehotenstva, po tehotenstve  a po pôrode, normálna štruktúra pracovných prestávok nemusí byť adekvátna pre nové a budúce matky.
	
Môže byť potrebné dočasne upraviť pracovnú dobu, ako aj iné pracovné podmienky, vrátane načasovania a frekvencií prestávok na odpočinok a zmeniť typ smien a ich trvanie na predídenia rizika.

Pokiaľ ide o nočnú prácu, mala by byť zorganizovaná alternatívna denná práca pre tehotné ženy.
		
_________________________________
*Príklady v tomto stĺpci sú iba pre usmernenie. Existujú iné preventívne opatrenia pre všetky uvedené riziká. Záleží na jednotlivom zamestnávateľovi vybrať opatrenie, ktoré je najviac primerané pre ich situáciu, v súlade s použiteľnými právnymi predpismi Spoločenstva a vnútroštátnou legislatívou.

Posturálne problémy spojené v súvislosti s činnosťou nových, alebo budúcich matiek 	Únava z práce stojmo a inej fyzickej práce bola dlho sprevádzaná s potratmi, predčasnými pôrodmi a s nízkou pôrodnou váhou.

Je nebezpečné pracovať v priestorovo tesných pracoviskách, alebo  na pracovných miestach, ktoré sa dostatočne neprispôsobujú aby mohli zohľadniť narastajúci brušný rast, osobitne počas neskorších fáz tehotenstva. Toto môže viesť k poraneniam z deformácií, alebo vykĺbení. Obratnosť, čulosť, koordinácia, rýchlosť pohybu, dosah a rovnováha môže byť tiež nevyrovnaná a narastajúce riziko nehôd môže vyvolať potrebu zváženia.
	Zaistiť že pracovná doba, množstvo a tempo práce nie sú vyčerpávajúce a že tam kde je to možné, majú zamestnanci samotní určitú kontrolu nad tým ako je práca organizovaná.

Zabezpečiť že sedenie je k dispozícii, tam kde je to možné.

Únave možno predísť, alebo ju znížiť umožnením mať dlhšie a viac časté prekážky počas pracovných zmien.

Úprava pracovísk, alebo pracovných postupov môže pomôcť odstrániť posturálne problémy a riziká nehôd.		
Práca vo výškach
	Je nebezpečné pre tehotné ženy pracovať vo výškach , napr. na rebríkoch a plošinách.	Zamestnávateľ musí zabezpečiť, že tehotné ženy nie sú vystavené prácam vo výškach.		
Práca osamote
	Tehotné ženy sú viacej vystavené riziku, keď pracujú osamote ako iné, obzvlášť pri páde, alebo v prípade keď je potrebná nutná zdravotná pozornosť.	Podľa závislosti od zdravotných podmienok, prístup ku komunikovaniu s inými a úrovne (vzdialeného) potrebného dohľadu, môžu byť posúdené a revidované pre zaistenie, tak že pomoc a podpora je k dispozícii keď je žiadaná a krízové postupy (ak je potreba) berú v úvahu potreby nových a budúcich matiek.		
Pracovný stres
	Nové a budúce matky byť môžu obzvlášť ovplyvnené pracovnými napätiami z rôznych príčin:

–	hormonálne, fyziologické a psychologické zmeny sa vyskytujú a niekedy sa rýchlo menia počas a po tehotenstve, niekedy ovplyvňujú citlivosť na stres, alebo úzkostlivosť, alebo depresie jednotlivcov;
–	finančná, emočná a pracovná neistota môže byť ovplyvnená zmenami v ekonomických okolnostiach prinesených tehotenstvom, osobitne ak sa to odráža v situácii na pracovisku;
	Pri stanovení opatrení, zamestnávatelia budú musieť zohľadniť známe faktory stresu (také ako štruktúra zmien, pracovná neistota, množstvo práce, atď.) a zvláštne zdravotné a psycho-sociálne faktory vplývajúce na jednotlivé ženy.

	–	môže byť ťažké kombinovať prácu a súkromný život, osobitne pri dlhých, neplánovateľných, alebo spoločensky  nepriaznivých pracovných dobách, alebo tam kde sú pripojené ďalšie rodinné povinnosti;

–	možné vystavenie situáciám obsahujúcim násilie na pracovisku.

Ak je žena vystavená riziku násilia na pracovisku počas tehotenstva, vtedy keď je krátko po pôrode, alebo kým je dojčiacou toto môže byť škodlivé. Môže to viesť k oddeleniu placenty, potratu, k predčasnému pôrodu, nízkej pôrodnej váhe a môže to ovplyvniť schopnosť kojiť.

Toto riziko osobitne postihuje pracovníkov v priamom kontakte so zákazníkmi a s klientmi.

Dodatočný stres súvisiaci s prácou sa môže vyskytnúť ak ženina obava o jej  tehotenstvo, alebo jeho výsledok (napr. tam kde je v minulosti potrat, pôrod mŕtveho plodu, alebo iná abnormalita) je zvýšená výsledkom pracovnej skupiny,  alebo iného tlaku na pracovisku.

Napätie je spojené podľa niektorých štúdií s nárastom výskytu potratu a straty tehotenstva a tiež s oslabenou schopnosťou kojiť.
Ženy, ktoré nedávno utrpeli stratu porodením mŕtveho plodu, mali potrat, vzdali sa dieťaťa po pôrode, alebo im umrel novorodenec, budú osobitné zraniteľné na stres, ako budú aj ženy ktorých postihla vážna choroba, alebo trauma (včítane cisárskeho rezu) spojená s tehotenstvom, alebo pôrodom. Avšak za určitých okolností, návrat do práce po takýchto udalostiach môže pomôcť znížiť napätie, v prípade solidárneho a pomáhajúceho pracovného prostredia.	Ochranné opatrenia môžu zahrňovať úpravy pracovných dôb, alebo pracovných dôb a zaistenie, že potrebné pochopenie, podpora a uznanie je prítomné vtedy keď sa žena vráti do práce, pričom je rešpektované jej súkromie.

Uplatňuje sa rámcová Smernica
89/391/EHS. 

Činnosti po stojačky	Fyziologické zmeny počas tehotenstva (nárast krvných a systolických hodnôt, všeobecná dilatácia krvných ciev a možná kompresia brušných, alebo panvových žil) posilňujú periferálne preťaženie počas státia. Stlačenie žil môže oslabiť návrat žilami z panvy čo vedie k značnému zvýšeniu tlkotu srdca matky a  ku kontrakciám uterusu. Ak je nedostatočná kompenzácia, toto môže viesť k závratom a k mdlobám.

Trvalé státie (a/alebo chodenie) dlhé doby počas pracovnej doby tiež prispieva k zvýšenému riziku predčasného pôrodu.
	Zaistiť, že sedenie je k dispozícii tam kde je vhodné.

Stále sedenie, alebo stále státie sú obidve neodporúčané. Je lepšie meniť medzi týmito dvoma. Ak to nie je možné, mali by byť opatrenia na prestávky.
	Smernica
89/654/EHS
(požiadavky na zdravie a bezpečnosť na pracovisku)
	
Sediace aktivity	Špecifické zmeny v dôsledku tehotenstva vo vlastnostiach zrážavosti  a mechanickej kompresie panvových žíl uterusom predstavuje relatívne vysoké riziko trombózy, alebo embólie pre tehotné ženy. Počas stáleho sedenia v tehotenstve, náplň žíl v nohách narastá významne a môže spôsobiť bolesť a edém v nohách. Rast bedrovej lordózy spôsobenej v brušnom obvode môže viesť k mocnej bolesti v bedrovej oblasti chrbtice, čo môže byť zosilnené zostávaním v špecifickej polohe v značne dlhej dobe.			
Nedostatok oddychu a iných sociálnych výhod	Odpočinok je dôležitý pre nové a budúce matky. Únava narastá počas a po tehotenstve a môže byť  posilňovaná pracovnými faktormi. Potreba odpočinku je ako fyzická, tak i duševná.

Dym cigarety spôsobuje genetické zmeny, je rakovinotvorný a je známym rizikom tehotenstva, tam kde matka fajčí. Účinky pasívneho fajčenia sú menej jasné, ale sa vie že ovplyvňuje srdce a pľúca a spôsobujú riziko zdraviu dieťaťa. Cigaretový dym pôsobí na citlivosť dýchania a vie sa, že sprevádza astmu, začiatok ktorej je v niektorých prípadoch spojený s tehotenstvom.
	Potreba na fyzický oddych môže vyžadovať vhodné zariadenia pre dotknuté ženy, aby mali prístup niekde kde si môžu sadnúť, alebo pohodlne ľahnúť v súkromí a bez vyrušovania v primeraných intervaloch.

Budúce matky musia byť informované o nebezpečenstve fajčenia, vrátane pasívneho fajčenia. Tam kde nie je oficiálny zákaz fajčenia v spoločných  priestoroch ako sú odpočivárne  a jedálne, zamestnávateľ musí brať v úvahu možné nebezpečenstvo vystavenia tehotných žien cigaretovému dymu; prijatím ak je potrebné preventívnych a ochranných opatrení.
	Smernica Rady
89/654/EHS
(požiadavky na zdravie a bezpečnosť na pracovisku)
	
Riziko infekcie, alebo choroby obličiek ako výsledok neprimeraných hygienických
zariadení	Bez ľahkého prístupu k toaletám (a pridruženým hygienickým zariadeniam) v práci, z dôvodu vzdialenosti, pracovným procesom, alebo systémom, atď., mohlo by byť zvýšené riziko pre zdravie a bezpečnosť, spolu s výraznými rizikami infekcie a choroby obličiek.

Z dôvodu tlaku na mechúr a iné zmeny spojené s tehotenstvom, tehotná žena často musí chodiť na toaletu  častejšie a naliehavejšie ako ostatní. Dojčiace ženy môžu to tiež potrebovať z dôvodu prívodu tekutín na podporu tvorby mlieka.
	Ochranné opatrenia vrátane prispôsobenia pravidiel upravujúcich pracovné postupy, napríklad v kontinuálnych prevádzkach a v kolektívnych prácach a potrebné opatrenia na umožnenie budúcim a opatrujúcim matkám opustiť ich pracovisko/činnosť na základe krátkeho oznámenia častejšie než bežne, alebo naopak (ak to nie je možné) vykonať dočasné úpravy v pracovných podmienkach ako je uvedené v Smernici 92/85/ES.
	Smernica Rady
89/654/EHS
(požiadavky na zdravie a bezpečnosť na pracovisku)
	
Nebezpečenstvá ako výsledok nevhodnej výživy	Primeraná a vhodná výživa a osvieženie tekutinami (osobitne čistá pitná voda) v pravidelných intervaloch je podstatou pre zdravie novej a budúcej matky a jej dieťaťa (detí). Chuť a trávenie je ovplyvnené načasovaním, frekvenciou a trvaním prestávok na jedlo a ďalšími možnosťami na prísun stravy a nápoja a toto tiež vplýva na zdravie nenarodeného dieťaťa.  Toto je ovplyvnené počas a po tehotenstve hormonálnymi a psychologickými zmenami, vrátane tých, ktoré  spôsobujú, alebo ovplyvňujú rannú nevoľnosť (obvykle v skorom tehotenstve), pozíciou nenarodeného dieťaťa v maternici, výživovými potrebami jednotlivej matky a jej nenarodeného, alebo dojčeného dieťaťa (detí) atď.

Tehotné ženy môžu potrebovať častejšie prestávky na jedlo a častejší prístup k pitnej vode, alebo k ľahkému občerstveniu a môžu by tiež schopné tolerovať jedlo „menej a častejšie“ skôr než väčšie množstvá v „normálnych“ časoch na stravu. Ich štruktúra jedenia a preferencie  sa môžu zmeniť, osobitne v skorých fázach tehotenstva, nielen ako odpoveď na rannú únavu ale tiež z dôvodu nepohodlia, alebo iných problémov v neskorších fázach tehotenstva.
	Osobitné potreby nových a budúcich matiek k oddychu, jedlu a k prestávkam na oddych môžu byť usporiadané v konzultácii s dotknutými jednotlivcami. Tieto potreby sa môžu meniť s pokračujúcou tehotnosťou.

Ochranné opatrenia sa musia použiť na riešenie týchto prekážok, obzvlášť pokiaľ ide o potrebu na odpočinok, jedlo a prestávky na občerstvenie a na udržanie primeraných hygienických štandardov.

Nebezpečenstvo z dôvodu  nevhodných, alebo chýbajúcich zariadení	Prístup k vhodným zariadeniam na vytlačenie a bezpečné uloženie materského mlieka, alebo na umožnenie aby boli deti dojčené na, alebo v blízkosti  pracoviska, môže uľahčiť pracujúcim ženám kojiť  a môže výrazne chrániť zdravie ako matky, tak i dieťaťa.

Je dokázané, že kojenie pomáha chrániť matku pred rakovinou a pomáha chrániť dieťa pre určitými chorobami v detstve. Prekážky kojeniu na pracovisku, môžu významne ovplyvniť zdravie oboch matky a dieťaťa.
	Ochranné opatrenia zahrňujú:

–	prístup k neverejnej miestnosti na kojenie, alebo vytlačenie materského mlieka;
–	použitie bezpečných, čistých chladničiek na uskladnenie vytlačeného materského mlieka počas práce a zariadenia pre umývanie, sterilizovanie a skladovanie fľašiek;
–	prestávky (bez straty mzdy, alebo dávok a bez obavy z potrestania) na vytlačenie mlieka, alebo dojčenie.

HODNOTENIE RIZIKA: ŠPECIFICKÉ OHROZENIA (A SPÔSOBY PREDCHÁDZANIA RIZIKÁM)

(VRÁTANE FYZIKÁLNYCH VPLYVOV, CHEMICKÝCH A BIOLOGICKÝCH LÁTOK  A PRACOVNÝCH  PODMIENOK  UVEDENÝCH V PRÍLOHE 1 A 2 k SMERNICI 92/85/EHS)

Pracovné podmienky môžu mať dôležité dopady na zdravie, bezpečnosť a prospech nových a budúcich matiek. Niekedy to bude vzťah medzi rôznymi zainteresovanými faktormi, ktorý určuje typ rizika, skôr než jeden faktor samotný.

Keďže tehotenstvo je dynamický stav obsahujúci kontinuálne zmeny a vývoj, tie isté pracovné podmienky môžu spôsobiť  rôzne zdravotné a bezpečnostne otázky pre rôzne ženy v iných fázach tehotenstva a opäť pri návrate do práce po pôrode, alebo počas tehotenstva. Niektoré z týchto otázok sú predpovedateľné a aplikujú sa všeobecne (ako tie čo sú uvedené nižšie). Iné budú závisieť od individuálnych okolností a osobného zdravotného vývoja.

Zoznam látok/pracovných podmienok
	
Čo je riziko?

Ako narábať s rizikom
Príklady preventívnych opatrení*
	
Iné európske právne predpisy
	
FYZIKÁLNE VPLYVY – tam kde tieto sú pokladané za vplyvy spôsobujúce  plodové úrazy a/alebo pravdepodobne narušujú  usadenie v placente a osobitne:
	
Nárazy, otrasy, alebo pohyby
	Pravidelné vystavenie nárazom, t.j. náhlym silným úderom do tela, alebo nízko frekvenčným vibráciám, napríklad riadenie, alebo vezenie sa na vozidlách určených pre mimo cestnú premávku, alebo výrazné pohyby, môžu zvýšiť riziko potratu. Dlhodobé vystavenie celého tela vibráciám môže zvýšiť riziko predčasného pôrodu, alebo nízkej pôrodnej váhy. Dojčiace pracovníčky nie sú vo väčšom riziku než ostatné pracovníčky.
	Práca bude organizovaná takým spôsobom, že tehotné pracovníčky a tie čo sú krátko po pôrode nebudú vystavené  práci obsahujúcej riziko vznikajúcemu z nepríjemnej vibrácie celého tela, osobitne pri nízkych frekvenciách, mikroúrazy, otrasy, nárazy, alebo kde údery, alebo rany sú smerované do dolnej časti tela.
	Žiadna špecifická

Rámcová Smernica 
89/391/EHS je použiteľná

_________________________________

* Príklady v tomto stĺpci sú iba pre usmernenie. Existujú iné preventívne opatrenia pre všetky uvedené riziká. Záleží na jednotlivom zamestnávateľovi vybrať opatrenie, ktoré je najviac primerané pre ich situáciu, v súlade s použiteľnými právnymi predpismi Spoločenstva a vnútroštátnou legislatívou.

Hluk	Predĺžené vystavenie vysokému hluku môže viesť k zvýšenému krvnému tlaku a k únave.

Experimentálne dôkazy predpokladajú, že predĺžené vystavenie nenarodeného dieťaťa hlasnému hluku počas tehotenstva môže mať vplyv na neskorší sluch a že nízke frekvencie majú veľký potenciál na spôsobenie ujmy.

Nie sú osobitné problémy u žien krátko po pôrode, alebo ktoré dojčia.
	Musia byť rešpektované vnútroštátne opatrenia pre uplatnenie Smernice Rady 86/188/EHS. Zamestnávateľ musí zaistiť, že pracovníčky, ktoré sú tehotné, ktoré sú krátko po pôrode, alebo ktoré sú dojčiace nie sú vystavené hluku v úrovniach presahujúcich vnútroštátne limitné hodnoty vystavenia na základe Smernice 86/188/EHS.

Musí byť rešpektované to, že použitie osobných ochranných prostriedkov matkou, nebude chrániť nenarodené dieťa pred fyzikálnym nebezpečenstvom.
	Smernica Rady
86/188/EHS
(vystavenie hluku v práci)
	
Ionizujúce žiarenie	Vystavenie ionizujúcemu žiareniu  zapríčiňuje riziká pre nenarodené dieťa; preto sú tu osobitné opatrenia na obmedzenie vystavenia budúcej matky a nenarodeného dieťaťa.

Ak opatrujúca matka pracuje s rádioaktívnymi tekutinami, alebo prachom, dieťa môže byť vystavené, osobitne cez kontamináciu matkinej pokožky.

Tiež môže existovať riziko z rádioaktívnej kontaminácie vdychovaním, alebo prijímaním potravy matkou a prenesením cez mlieko, alebo cez placentu nenarodenému dieťaťu.
	Ako náhle tehotná žena informuje podnik o jej situácii, ochrana dieťaťa, ktoré sa má narodiť musí byť porovnateľná s tými čo sú poskytované verejnosti. Podmienky pre tehotnú ženu v súvislosti s jej zamestnaním sú preto také, že ekvivalentná dávka nenarodenému dieťaťu  bude taká nízka ako je primerane dosiahnuteľné a že bude nepravdepodobné, že táto dávka presiahne 1 mSv prinajmenšom počas zvyšku tehotenstva.

Priemerné vystavenie počas 5 rokov pre ktoréhokoľvek pracovníka nesmie presiahnuť 20 mSv ročne (a nesmie presiahnuť 50 mSv v ktoromkoľvek jednom roku).

Zamestnávateľ musí informovať pracovníčky vystavené ionizujúcemu žiareniu o nutnosti oznámiť tehotenstvo tak skoro ako je možné, s ohľadom na riziká vystavenia nenarodeného dieťaťa a kontamináciu dojčeného dieťaťa v prípade rádioaktívnej kontaminácie cez telo.
Pracovné procesy by mali byť navrhnuté, tak aby bránili tehotné ženy pred vystavením ionizujúcemu žiareniu.

Osobitná pozornosť by mala byť venovaná možnosti vzniku rádioaktívnej kontaminácie u opatrujúcich matiek a ony by nemali byť zamestnané v práci, kde je vysoké riziko takejto kontaminácie.
	Smernica Rady
96/29/EURATOM
(ochrana zdravia pred nebezpečenstvami v dôsledku ionizujúceho žiarenia)

Smernica Rady
97/43/EURATOM
(nebezpečenstva ionizujúceho žiarenia pri vystavení na lekárske účely)

V súvislosti s revidovanými odporúčaniami Medzinárodnej komisie rádiologickej ochrany bola nedávno posúdená politika radiačnej ochrany pre všetkých pracovníkov, vrátane tehotných žien a opatrujúcich matiek,  a limity dávok sa zmenili.
	
Neionizujúce elektromagnetické žiarenie	Nemôže byť vylúčená možnosť, že elektromagnetické polia, alebo magnetické polia, spolu s tými čo sú pridružené s krátkovlnnou terapiou, zváraním plastov  a tvrdnutím lepidiel, môžu vyvolať zvýšené riziko pre nenarodené dieťa.
	Odporúča sa minimalizovať vystaveniu pomocou zdravotných a bezpečnostných opatrení.
	Rámcová Smernica 
89/391/EHS je použiteľná
.

Extrémny chlad, alebo horúčava	Tehotné ženy tolerujú teplo menej a môžu oveľa ľahšie mať slabosť, alebo byť viac náchylné  na stres z tepla. Riziko sa pravdepodobne zníži po pôrode, ale nie je isté ako rýchlo príde zlepšenie. Vystavenie horúčave môže viesť k nepriaznivým tehotenským výsledkom.

Kojenie môže byť zhoršené dehydratáciou.

Práca v extrémnom chlade môže byť nebezpečnou pre tehotné ženy a ich nenarodené dieťa. Malo by byť poskytnuté teplé oblečenie.

Riziká sa zvyšujú obzvlášť v prípade náhlych zmien teploty.	Tehotné pracovníčky by nemali byť vystavené dlho výrazným teplotám a chladu v práci.
		
Práca pri atmosférickom pretlaku, napr. v tlakových komorách a potápanie	Stlačený vzduch: Ľudia pracujúci pri vysokých tlakoch sú v riziku vzniku vzdušnej embólie. Toto je z príčiny voľných bubliniek plynu v ovzduší.

Nie je isté, či tehotné ženy sú vo väčšom riziku k vzdušnej embólii, ale nenarodené dieťa by mohlo byť potenciálne vážne zranené takýmito plynnými bublinkami.

Pre tie ktoré sú krátko po pôrode existuje malé zvýšenie rizika zo vzdušnej embólie.

Neexistuje žiaden fyziologický dôvod, prečo by dojčiaca matka nemohla pracovať pri atmosférickom pretlaku (i keď by tu boli jasné praktické ťažkosti).

Potápanie: Tehotným pracovníčkam sa radí  vôbec sa nepotápať počas tehotenstva z dôvodu možných vplyvov z vystavenia prostrediu s pretlakom na nenarodené dieťa.

Nie je žiadny dôkaz na nezlučiteľnosť kojenia a potápania.
	Tehotné ženy by nemali pracovať pri atmosférickom pretlaku.

Od tehotných pracovníčok nemožno vyžadovať potápanie sa. 

Zamestnávateľ musí zaistiť, že pracovníčky, ktoré sú tehotné sú oboznámené, že tehotenstvo môže vytvárať lekársky dôvod na nepotápanie; a takéto pracovníčky by mali informovať zamestnávateľa, ak tu je nejaký lekársky dôvod prečo by sa nemali potápať, preto aby zamestnávateľ mohol vykonať primerané opatrenia.	Rámcová Smernica
89/391/EHS

BIOLOGICKÉ LÁTKY	
Smernica 90/679/EHS (biologické látky pri práci) a jej zmeny a doplnenia:
1.	biologický činiteľ 1. skupiny je činiteľ, v prípade ktorého je nepravdepodobné, že spôsobí ochorenie ľudí;
2.	biologický činiteľ 2. skupiny je činiteľ, ktorý môže spôsobiť ochorenie ľudí a môže pre pracovníkov predstavovať nebezpečenstvo; je nepravdepodobné, že sa rozšíri v populácii; zvyčajne je na neho k dispozícii účinná profylaxia, alebo liečba;
3.	biologický činiteľ 3. skupiny je činiteľ, ktorý môže spôsobiť závažné ochorenie ľudí a môže pre pracovníkov predstavovať závažné nebezpečenstvo; môže predstavovať riziko rozšírenia v populácii; zvyčajne je však na neho k dispozícii účinná profylaxia, alebo liečba;
4.	biologický činiteľ 4. skupiny je činiteľ, ktorý spôsobuje závažné ochorenie ľudí a  pre pracovníkov predstavuje závažné nebezpečenstvo; môže predstavovať vysoké riziko rozšírenia v populácii; zvyčajne na neho nie je k dispozícii účinná profylaxia, alebo liečba..	

Zoznam látok/pracovných podmienok
	
Čo je riziko?
	
Ako narábať s rizikom
Príklady preventívnych opatrení*
	Európske právne predpisy iné než Smernica
92/85/EHS

Ktorýkoľvek činiteľ v skupinách 2, 3
a 4 (pozri vyššie)
	
Mnohé biologické látky v rámci troch rizikových skupín môžu vplývať na nenarodené dieťa ak je matka infikovaná počas tehotenstva. Tieto môžu byť prenesené cez placentu kým je dieťa v maternici, alebo počas, alebo po pôrode, napríklad kojením, alebo blízkym fyzickým kontaktom medzi matkou a dieťaťom. Príkladmi látok kde dieťa môže byť infikované jedným z týchto spôsobov je hepatitída B, hepatitída C, HIV (vírus AIDS), herpes, TBC, syfilis, plané kiahne a týfus. Pre väčšinu pracovníčok riziko infekcie v práci nie je vyššie než život v spoločnosti; ale v niektorých povolaniach vystavenie infekcii je viac pravdepodobné.
	
Závisí od hodnotenia rizika, ktoré zohľadní najprv povahu biologickej látky, ako je infekcia šírená, aký je pravdepodobný kontakt a aké sú kontrolné opatrenia. Toto zahŕňa fyzické kontroly a obvyklé hygienické opatrenia. Odporúča sa použitie dostupných vakcín s ohľadom na každú kontraindikáciu na ich zvládnutie u žien v ranných fázach tehotenstva. Ak je známe vysoké riziko vystavenia vysoko infekčnej látke, potom bude vhodné tiež predísť vystaveniu tehotnej pracovníčky.

Zamestnávateľ musí zaistiť testovanie imunity (plané kiahne, toxoplasmóza, parvovírus) v rizikových zamestnaniach a zmenu práce, alebo dočasné voľno počas epidémie, ak bola negatívna reakcia na sérum.
	
Pozri vyššie	

_________________________________

* Príklady v tomto stĺpci sú iba pre usmernenie. Existujú iné preventívne opatrenia pre všetky uvedené riziká. Záleží na jednotlivom zamestnávateľovi vybrať opatrenie, ktoré je najviac primerané pre ich situáciu, v súlade s použiteľnými právnymi predpismi Spoločenstva a vnútroštátnou legislatívou.

O biologických činiteľoch je známe, že spôsobujú potrat nenarodeného dieťaťa, alebo fyzickú a neurologickú ujmu. Tieto činitele sú zahrnuté v skupinách 2, 3 a 4
	Rubeola (nemecké osýpky) a toxoplasmóza môže poškodiť nenarodené dieťa, ako môže iná biologická látka, napríklad cytomegalovírus (infekcia bežná v komunite) a chlamýdia u oviec.
	Pozri vyššie.
Vystaveniu týmto biologickým lákam by malo byť zabránené, s výnimkou ak tehotné ženy sú chránené svojim stavom imunity.	Pozri vyššie	

CHEMICKÉ LÁTKY – Chemické látky môžu vstúpiť do ľudského tela pomocou rozmanitých ciest: inhalácia, jedlom, prienikom cez kožu, kožnou absorpciou. Nasledujúce chemické látky pokiaľ je známe, ohrozujú zdravie tehotných žien a nenarodeného dieťaťa:

Zoznam látok/pracovných podmienok
	
Čo je rizikom?
	
Ako narábať s rizikom
Príklady preventívnych opatrení*
	Európske právne predpisy iné než Smernica
92/85/EHS
	
Látky označené
R40, R45, R46,
R49, R61, R63 a
R64

	Látky sú uvedené v Prílohe 1 Smernice 67/548/EHS a sú označené s rizikovými frázami:

R40: možné riziko ireverzibilných účinkov;

R45: môže spôsobiť rakovinu;

R46: môže spôsobiť dedičnú genetickú zmenu;

R49: môže spôsobiť rakovinu inhaláciou;

R61: môže poškodiť nenarodené dieťa;

R63: možné riziko poškodenia nenarodeného dieťaťa;

R64: môže uškodiť kojencom.

Skutočné zdravotné riziko spôsobené týmito látkami môže byť určené iba na základe hodnotenia rizika konkrétnej látky na pracovisku – t.j. i keď uvedené látky môžu mať potenciál na ohrozenie zdravia a bezpečnosti, nemusí existovať v praxi žiadne riziko, napríklad ak vystavenie je nižšie než úroveň, ktorá by mohla škodiť.	Pre prácu s nebezpečnými látkami, ktoré obsahujú chemikálie, ktoré môžu spôsobiť dedičnú genetickú ujmu sa od zamestnávateľov vyžaduje  zhodnotiť riziká pre pracovníkov, ktoré vznikajú pri takejto práci a tam kde je vhodné zabrániť, alebo kontrolovať riziko. Pri vykonávaní hodnotení by mali zamestnávatelia zohľadňovať ženy, ktoré sú tehotné, alebo sú krátko po pôrode.

Prevencia vystaveniu musí mať hlavnú prioritu. Tam kde to nie je vhodné zabrániť riziku, kontrola vystavenia môže byť v kombinácii technických opatrení spolu s dobrým pracovným plánovaním a hospodárením a s využitím osobných ochranných prostriedkov (OOP). OOP  by malo byť použité iba pre kontrolné účely ak všetky ostatné metódy neuspeli. Môže byť tiež využité ako sekundárna ochrana v kombinácii s inými metódami.

Zámena škodlivých látok by mala byť urobená, ak je to možné.
	Smernica Rady 
98/24/ES (riziká súvisiace s chemickými faktormi pri práci)

Smernica Rady
90/394/EHS
(karcinogénne faktory pri práci)

Smernica Rady
67/548/EHS
(klasifikácia, balenie a označovanie nebezpečných látok) a jej zmeny a doplnenia

Smernica 91/155/EHS v znení doplnkov a zmien Smernicou
93/112/EHS ustanovujúca informačný systém pre nebezpečné prípravky	
_________________________________

* Príklady v tomto stĺpci sú iba pre usmernenie. Existujú iné preventívne opatrenia pre všetky uvedené riziká. Záleží na jednotlivom zamestnávateľovi vybrať opatrenie, ktoré je najviac primerané pre ich situáciu, v súlade s použiteľnými právnymi predpismi Spoločenstva a vnútroštátnou legislatívou.

	Odvetvia, ktoré používajú chemikálie sú uvedené v „Usmernení na ochranu zdravia tehotných žien v práci“ vydanom v CEFIC1. Venuje osobitnú pozornosť chemickým nebezpečenstvám a usmerneniu na hodnotenie rizika.
			
Látky označené na základe Smernice 83/379/EHS, alebo 1999/45/ES 	Od prípravy obsahujúcej viac než špecifickú koncentráciu látok, ktoré sú označené rizikovým značením R40, R45, R46, R49, R61, R63 a R64 možno očakávať rovnaké nebezpečenstvá. Opatrný zamestnávateľ by mal uplatniť zásady hodnotenia primerané pre látky na podobne zodpovedajúco označenú prípravu, ak sa tieto vyskytnú na pracovisku.
	Nebezpečná príprava by mala byť vyhodnotená a  manažovanie rizika vykonané rovnakým spôsobom ako pri nebezpečných látkach.
	Smernica
88/379/EHS, alebo
1999/45/ESC
(klasifikácia, balenie a označovanie nebezpečných látok) a jej zmeny a doplnenia 	
Ortuť a deriváty ortuti	Organické ortuťové zložky by mohli mať nepriaznivé účinky na nenarodené dieťa. Štúdie so zvieratami a pozorovania na ľuďoch poukázali , že vystavenie týmto formám ortuti počas tehotenstva môže spomaliť rast nenarodeného dieťaťa, narušiť nervový systém, a spôsobiť otrávenie matky.

Organická ortuť je prenášaná z krvi do mlieka. To môže spôsobiť riziko pre potomstvo ak je žena značne vystavená pred a počas tehotenstva.	Prevencia vystaveniu musí mať hlavnú prioritu. Tam kde to nie je vhodné zabrániť riziku, kontrola vystavenia môže byť v kombinácii technických opatrení spolu s dobrým pracovným plánovaním a hospodárením a s využitím osobného ochranného vybavenia. Toto vybavenie by malo byť použité iba pre kontrolné účely ak všetky ostatné metódy neuspeli. Môže byť tiež využité ako sekundárna ochrana v kombinácii s inými metódami.
	Smernica Rady
80/1107/EHS
(chemické, fyzikálne a biologické látky v práci), ktorá bude zrušená po transpozícii členskými štátmi Smernice 98/24/ESC
(pred 5. májom 2001).

________________________________
1 Dostupné na CEFIC (Európska rada chemického priemyslu).

Látky spomaľujúce mitózu (cytotoxiká)	Po dlhom čase tieto lieky môžu spôsobiť  poškodenie genetickej informácie v spermiách a vo vajíčkach. Niektoré môžu spôsobiť rakovinu. Absorpcia je inhaláciou, alebo cez pokožku.

Hodnotenie rizika by sa malo zamerať hlavne na prípravu lieku na použitie (farmaceutky, sestry), administratívu liekov a likvidácia odpadu (chemického a ľudského).
	Nie je známy žiadny prahový limit a musí sa vyhnúť vystaveniu, alebo ho obmedziť.

Tie čo sa pokúšajú mať dieťa, alebo sú tehotné, alebo sú dojčiace by mali byť plne informované nebezpečenstve pre reprodukciu.

Keď sa pripravujú liekové roztoky, vystavenie by malo byť minimalizované použitím ochranného odevu (rukavice, plášte a maska), vybavenia (odsávané príklopy) a dobrých pracovných praktík. Tehotná pracovníčka, ktorá pripravuje antineoplastické liekové roztoky by mala byť preložená na inú prácu.	Smernica Rady
90/394/EHS
(karcinogénne faktory pri práci)
	
Chemické látky so známou a nebezpečnou mierou absorpciou cez pokožku. To zahrňuje niektoré pesticídy	Niektoré chemické látky môžu tiež prenikať nepoškodenou pokožkou a byť absorbované do tela, spôsobujúc škodlivé účinky. Tieto substancie sú výslovne označené v zoznamoch, ktoré obsahujú príslušné smernice. Ako u všetkých substancií riziká budú závisieť na spôsobe ako je substancia použitá a tiež od jej nebezpečných vlastností. Absorpcia pokožkou môže vzniknúť pri lokálnej kontaminácii, napríklad z obliatia pokožky, alebo odevu, alebo v niektorých prípadoch, z vystavenia vysokým atmosférickým koncentráciám výparov.

V prípade poľnohospodárskych pracovníčok, hodnotenie rizika by malo posúdiť či tu nie je reziduálne riziko z kontaminácie napr. z pesticídov použitých v skoršom období.
	Prevencia vystaveniu musí mať hlavnú prioritu.

Osobitná obozretnosť by mala byť venovaná na prevenciu kontaktu pokožkou. Tam kde je to možné, technické opatrenia na kontrolu vystavenia by mali byť použité s preferenciou  osobného ochranného vybavenia, takého ako sú rukavice, pracovné šaty a ochranné štíty tváre. Napríklad uzatvoriť proces, alebo ho premeniť tak že vyparovanie je znížené. Tam kde je zamestnankyňa povinná použiť osobné ochranné prostriedky (či samotné, alebo v kombinácii s technickými opatreniami), musí byť zaistená ich vhodnosť.
	Smernice Komisie 
91/322/EHS a
96/94/ES
(indikatívne limitné hodnoty pre chemické látky v práci)

Kysličník uhoľnatý	Kysličník uhoľnatý je vytváraný používaním benzínu, nafty a skvapalneného zemného plynu (LPG) ako zdroja energie motorov a v domácnosti. Riziko vzniká, keď motory a zariadenia fungujú v uzavretých priestoroch.

Tehotné ženy môžu mať zvýšenú citlivosť na účinky vystavenia kysličníka uhoľnatého.

Kysličník uhoľnatý ľahko prechádza placentou a môže spôsobiť, že nenarodené dieťa je bez dostatku kyslíka. Údaje o účinkoch vystavenia kysličníka uhoľnatého na tehotné ženy sú obmedzené, ale jestvuje dôkaz o nepriaznivých vplyvoch na nenarodené dieťa. Obidva ako hladina tak i dĺžka vystavenia matky sú dôležitými faktormi vplyvu na nenarodené dieťa.

Nie sú náznaky, že dojčené deti majú nepriaznivé dôsledky z dôvodu vystavenia ich matiek kysličníku uhoľnatému, ani že matky sú výrazne viac senzitívne na kysličník uhoľnatý po pôrode.

Vzhľadom na extrémne riziko vystavenia vysokým hladinám CO, hodnotenie rizika a prevencia pred veľkými vystaveniami sú rovnaké pre všetkých pracovníkov.

Hodnotenie rizika môže byť komplikovanejšie z dôvodu aktívneho a pasívneho fajčenia a/alebo kvôli okolitému znečisteniu ovzdušia. Ak tieto zdroje spôsobujú vyšší COHb (karboxyhemoglobín) než vystavenie v zamestnaní, úroveň rizika je určená na základe týchto vonkajších zdrojov, keďže účinok COHb sa nekumuluje.

Avšak podrobná dokumentácia takýchto „vonkajších“ zdrojov môže byť vyžadovaná z dôvodu predchádzania zodpovednosti a súdnych žalôb.
	Najlepším preventívnym opatrením je odstránenie nebezpečia zmenou procesov, alebo vybavenia. Tam kde nie je prevencia vhodná, by mali byť zvážené technické opatrenia, v kombinácii s dobrými pracovnými postupmi a s prostriedkami osobnej ochrany.

Malo by sa predchádzať trvalému vystaveniu pracovníčok. Dokonca aj príležitostné vystavenie CO by mohlo byť potenciálne škodlivé.

Tehotné pracovníčky by mali byť informované o nebezpečenstvách vystavenia sa kysličníku uhoľnatému počas fajčenia.

Olovo a deriváty olova, pokiaľ sú tieto látky absorbovateľné ľudským organizmom	Historicky vystavenie tehotných žien olovu je spojené s potratmi a nedonosením, ale neexistujú indikácie, že toto je stále relevantné pri v súčasnosti prijatých štandardov vystavenia. Existuje silná indikácia, že vystavenie olovu, ako v maternici tak aj po pôrode, vedie k problémom vývoja, osobitne nervového systému a orgánov tvorby krvi. Ženy, novorodenci a mladé deti sú viac senzitívne na olovo než dospelí muži.

Olovo sa prenáša z krvi do mlieka. Toto môže predstavovať riziko pre potomstvo ak je žena vysoko vystavená pred a počas tehotenstva.

Indikácia bezpečných úrovní
Vystavenie olovu nemožno bezpečne merať v zmysle podmienok úrovní vystavenia prenášaných vzduchom, z dôvodu odlišných ciest príjmu. Biologické monitorovanie úrovni olova v krvi (PbB) a monitorovanie biologických účinkov (napr. testy na protoporfirin zinku a úrovne amino levulovej kyseliny (ALA) v krvi, alebo moči) sú najlepšie indikátory vystavenia.

Hodnotenie rizika
Riziko vystavenia tehotných a dojčiacich žien olovu je osobitne zakázané v článku 6 smernice ak by vystavenie mohlo ohroziť bezpečnosť, alebo zdravie. Hodnotenie rizika by malo byť založené ako na časových záznamoch úrovne olova v krvi jednotlivca a pracovnej skupiny, alebo podobných parametroch, nie na monitorovaní ovzdušia okolia. Tam kde sú v dosahu nevystavení ľudia, mohlo by prísť k záveru, že zdravie nie je ohrozené. Avšak úrovne olova v krvi a iné biologické ukazovatele vystavenia sa môžu meniť v čase bez jasného vzťahu k vystaveniu (vzdušnému). Preto je tu možnosť, že zmena v monitorovanom ukazovateli sa môže vyskytnúť bez nárastu vo vystavení. Toto by mohlo byť vysvetlené, ako dôkaz že bolo ohrozené zdravie.	Ženy v reprodukcii musia byť podriadené nižšej úrovni olova v krvi než iní pracovníci, na ochranu každého vyvíjajúceho sa nenarodeného dieťaťa.

Keď je potvrdené ich tehotenstvo, ženy, ktoré podliehajú lekárskemu dozoru v zmysle smernice o olove budú bežne uvoľnené z práce, ktorá spôsobuje výrazné vystavenie olovu.

Európske limitné hodnoty sú v stave prehodnocovania.

Pretože odstraňovanie olova z tela je veľmi pomalý proces, fertilné ženy by mali byť o tom informované. Zamestnávateľ musí zaistiť, že vystavenie olovu sa zníži a že ženy majú možnosť umiestnenia kdekoľvek inde kým je toto vykonané.

S ohľadom na toto, zakázať všetky priestory s obsahom olova pre tehotné a dojčiace ženy, môže byť jedinou prijateľnou voľbou. Toto je obzvlášť vhodné ak je tu vystavenie organickým oloveným zložkám.
	Smernica Rady
82/605/EHS
(vystavenie olovnatému kovu v práci),+ ktorá bude zrušená po transponovaní členskými štátmi Smernice 98/24/ES
(do 5. mája 2001).
	
Chemické látky a priemyselné procesy v prílohe 1 Smernice  90/394/EHS	Tie priemyselné procesy, ktoré sú uvedené v prílohe 1 Smernice 90/394/EHS a uvedené v prílohe 1B Smernice 92/85/EHS, môžu zvýšiť rakovinotvorné riziko.

Ak sú tu karcinogény, toto by malo byť jasne uvedené.
	Smernica 90/394/EHS vyžaduje vykonať detailné hodnotenie rizika.

Vyvarovanie sa riziku. Ak nemožno zhodnotiť riziká a kontrolovať ich kolektívnymi opatreniami, mali by byť primerané kroky na informovanie a školenie pracovníkov.
	Smernica Rady
90/394/EHS
(karcinogénne faktory pri práci)

PRACOVNÉ PODMIENKY		

Zoznam látok/pracovných podmienok
	
Čo je riziko?
	
Ako narábať s rizikom
Príklady preventívnych opatrení*
	Európske právne predpisy iné než Smernica
92/85/EHS
	
Manuálne narábanie s nákladom	Manuálne narábanie s ťažkými bremenami je pokladané za riziko pre tehotenstvo, ako je riziko zranenia plodu a predčasný pôrod. Riziko závisí od námahy, t.j. váhy bremena, ako ho dvíhaš a ako často sa to vyskytne počas pracovnej doby.

S postupom tehotenstva, tehotná pracovníčka je vo zvýšenom riziku úrazu z ručného manipulovania. Je to z dôvodu hormonálneho oslabenia väzív a posturálnych problémov  rozvíjajúceho sa tehotenstva.

Môže tu byť tiež riziko pre tie čo sú krátko pôrode, napríklad po cisárskom reze je predpoklad dočasného obmedzenia schopnosti zdvíhať a manipulovať.

Dojčiace matky môžu mať nepríjemnosti zo vzrastenej váhy pŕs a senzitívnosti.
	Zmeny, ktoré by mal vykonať zamestnávateľ by budú závisieť od identifikovaných rizík v hodnotení a od okolností podnikania. Napríklad, malo by byť možne zmeniť povahu úloh, tak aby riziká ručného narábania boli znížené u všetkých pracovníkov, vrátane nových a budúcich matiek. Alebo je potrebné riešiť špecifické problémy pracovníčky a znížiť množstvo fyzickej práce, alebo poskytnúť jej pomoc v budúcnosti na zníženie rizika, ktorému čelí.

Tam kde je osobitne riziko zranenia chrbta pracovníkov Smernica 90/269/EHS vyžaduje od zamestnávateľov:

–	predísť potrebe nebezpečného ručného narábania;
–	vyhodnotiť riziká takých činností, ktoré nemožno zrušiť; a
–	vykonať kroky na zníženie týchto rizík na najnižšiu mieru.
	Smernica
90/269/EHS o bezpečnostných a zdravotných požiadavkách pri  manuálnej manipulácii s bremenami  	
_________________________________

* Príklady v tomto stĺpci sú iba pre usmernenie. Existujú iné preventívne opatrenia pre všetky uvedené riziká. Záleží na jednotlivom zamestnávateľovi vybrať opatrenie, ktoré je najviac primerané pre ich situáciu, v súlade s použiteľnými právnymi predpismi Spoločenstva a vnútroštátnou legislatívou.

Pohyby a polohy	Povaha a rozsah ktorýchkoľvek rizík úrazu alebo choroby spôsobenej pohybmi, alebo polohou počas a po tehotenstve bude závisieť od množstva faktorov, vrátane:

–	podstaty, trvania a frekvencie úloh/pohybov

–	tempa, intenzity a druhu práce;

–	štruktúry pracovnej doby a prestávok na odpočinok;

–	ergonomických faktorov a všeobecného pracovného prostredia;

–	vhodnosti a adaptability, ktoréhokoľvek potrebného vybavenia.

Hormonálne zmeny u žien, ktoré sú tehotné, alebo sú krátko po pôrode môžu ovplyvniť väzivá, zvýšiť náchylnosť na úraz. Vzniknutý úraz nemusí byť zjavný do určitého času po pôrode. Osobitná pozornosť by mala byť venovaná ženám, ktoré by mohli narábať s bremenami tri mesiace po návrate do práce po pôrode.

Posturálne problémy môžu vzniknúť v rôznych etapách tehotenstva a po návrate do práce, v závislosti od jednotlivej ženy a jej pracovných podmienok. Tieto problémy môžu narásť s postupujúcim tehotenstvom, obzvlášť ak práca obsahuje obtiažné pohyby, alebo dlhé doby státia, alebo sedenia v jednej polohe kde je telo vystavené dlhej statickej záťaži, alebo zníženej cirkulácii. Tieto môžu prispieť k rozvoju kŕčových žíl a hemoroidov  ako aj k bolesti v krížoch.
	Zamestnávateľ musí zaistiť, že pracovníčky, ktoré sú tehotné, ktoré sú krátko po pôrode, alebo sú dojčiace nie sú vystavené:

–	manuálnemu manipulovaniu vyvolávajúcemu riziko úrazu;

–	obtiažným pohybom a polohám, osobitne v obmedzených priestoroch;

–	prácam vo výškach.

–	Kde je primerané, pracovné vybavenie a zdvíhacie zariadenie by malo byť zavedené, alebo adaptované, skladovacie usporiadanie upravené, alebo pracoviská, alebo prestavaná náplň práce;

–	malo by sa zabrániť tráveniu dlhých dôb manipulovania s bremenami, alebo státia, alebo sedenia bez pravidelného cvičenia, alebo pohybu na udržanie zdravej cirkulácie.
		
	Bolesť v krížoch v tehotenstve môže byť spojená s dlhou prácou a zlou pracovnou polohou ako aj s neúmerným pohybom. Tehotná žena potrebuje viac pracovného priestoru, alebo možno potrebuje upraviť spôsob práce ktorú vykonáva (alebo spôsob ako spolupracuje s prácou iných, alebo s jej pracovným vybavením) akonáhle tehotenstvo mení jej rozsah a spôsob, ktorým sa môže pohybovať, stáť, alebo sedieť pokojne dlhú dobu v pohodlí a v bezpečí.

Môžu byť tiež dodatočné riziká ak sa žena vracia do práce po pôrode s lekárskymi komplikáciami ako sú cisársky rez alebo hlboká trombóza žil.
			
Presúvanie sa ako v rámci tak i mimo zariadenia	Presúvanie sa počas práce, do pracoviska a mimo neho, môže byť problematické pre tehotné ženy, vyvoláva riziká vrátane únavy, vibrácií, stresu, statických polôh, nepohodlia a nehôd. Tieto riziká môžu mať výrazný vplyv na zdravie nových a budúcich matiek.
			
Banské práce pod zemou	Bane majú často ťažké fyzické podmienky a mnohé fyzikálne vplyvy uvedené v tomto usmernení sú pravidelnou časťou banského prostredia.
	Zamestnávatelia sú zodpovední za hodnotenie rizika a mali by konať v súlade so Smernicou 92/104/EHS.
	Smernica
92/104/EHS
(ochrana pracovníkov 
V odvetviach ťažby nerastov)

Práca so zobrazovacími jednotkami (monitormi)	Hoci to nie je osobitne uvedené v Smernici 92/85/EHS, Poradný výbor a Komisia sú si vedomí, že je široko rozšírená obava z radiačných emisii zo zobrazovacích jednotiek a možného účinku na tehotné ženy. Avšak existuje  zásadný dôkaz, že tieto obavy sú nepodložené.  Informácia uvedená nižšie sumarizuje vedecké vysvetlenie.

	Úrovne elektromagnetického vyžarovania, ktoré sa pravdepodobne vyžarujú  vytvárajú zobrazovacím zariadením sú hodne nižšie od tých, čo sú ,stanovené medzinárodnými odporúčaniami pre limitovanie rizika na ľudské zdravie, vytvorené takýmto emisiami a Úrad pre rádiologickú ochranu nepokladá že by takéto úrovne vytvárali výrazné riziko  pre zdravie. Žiadne osobitné ochranné opatrenia nie sú preto potrebné na ochranu zdravia ľudí pred takýmto žiarením.

Bola značná verejná obava zo správ o vysokých  stupňoch nedonosenia a pôrodných problémov medzi niektorými skupinami pracovníčok pracujúcimi pri zobrazovacích jednotkách (monitoroch), osobitne kvôli elektromagnetickému vyžarovaniu. Mnoho vedeckých štúdií bolo vykonaných, ale celkovo ich výsledky nepreukázali prepojenie medzi nedonoseniami, alebo pôrodnými problémami a prácou so zobrazovacími jednotkami. Výskum a hodnotenie vedeckého dôkazu bude pokračovať v činnosti.

Môžu existovať tiež ergonomické riziká z práce so zobrazovacími jednotkami (monitormi)  – pozri vyššie.
	Vo svetle vedeckého dôkazu, tehotné ženy nepotrebujú prestať pracovať so zobrazovacími jednotkami. Avšak aby sa predišlo problémom zo stresu a obáv žien, ktoré sú tehotné a sužujú sa kvôli práci so zobrazovacími jednotkami, mala by byť možnosť prediskutovať ich obavy s niekým, kto je primerané informovaný o súčasnej spoľahlivej vedeckej informácii a o poučení.
	Smernica Rady
90/270/EHS o
Zobrazovacích jednotkách

Pracovné prostriedky  a osobné ochranné prostriedky (včítane oblečenia)	Pracovné prostriedky  a osobné ochranné prostriedky nie sú vo všeobecnosti navrhnuté pre tehotné ženy. Tehotenstvo (a kojenie) zahrňuje fyziologické zmeny, ktoré môžu urobiť niektoré existujúce pracovné a ochranné prostriedky nielen nepohodlnými, ale tiež nebezpečnými na použitie v niektorých prípadoch - napríklad,  tam kde prostriedky primerane nesedia, alebo sú nepohodlné, alebo kde pracovná mobilita, obratnosť, alebo koordinácia dotknutej ženy je dočasne zbrzdená jej tehotenstvom, alebo nedávnym tehotenstvom.
	Zamestnávateľ musí uskutočniť vyhodnotenie rizika, ktoré zohľadní zmeny v riziku podľa vývoja tehotenstva.

Kdekoľvek je možné, by malo byť zabránené riziku úpravou, alebo náhradou t.j. vhodné alternatívne prostriedky na umožnenie aby bola práca vykonávaná bezpečne a bez rizika na zdravie. Tam kde to nie je možné, sa použijú ustanovenia Smernice 92/85/ES (článok 5). Nesmie byť povolená nebezpečná práca.
	Smernica
89/655/EHS (požiadavky bezpečnosti a zdravia pri požívaní pracovných prostriedkov pri práci)

Smernica
89/656/EHS (požiadavky bezpečnosti a zdravia na používanie osobných ochranných prostriedkov  pracovníkmi na pracovisku)

PRÍLOHA

Aspekty tehotenstva, ktoré môžu vyžadovať úpravy organizácie práce

Okrem nebezpečenstiev uvedených v tabuľke, sú iné aspekty tehotenstva, ktoré môžu ovplyvniť prácu. Vplyv bude rôzny počas tehotenstva a ich vplyv by mal byť sledovaný; napríklad poloha budúcej matky sa mení na vyrovnanie s rastúcou veľkosťou.

Aspekty tehotenstva	Faktory v práci	
Ranná nevoľnosť	Skorá práca v smene
Vystavenie silným alebo nechutným pachom/slabá ventilácia
Doprava/prevoz	
Bolesť v krížoch	Státie/ručné narábanie/poloha	
Kŕčové žily/iné problémy obehu/hemoroidy	Dlhé státie/sedenie	
Odpočinok a blaho
Častá/naliehavá návšteva toalety

Pohodlie	Pravidelná výživa
Blízkosť/dostupnosť 
odpočinkových/umývacích/ jedálnych/pitných zariadení
Hygiena
Ťažkosti pri opúšťaní práce/pracoviska	
Rastúca veľkosť

Obratnosť, čulosť, koordinácia, rýchlosť pohybu, podávanie môže byť obmedzené z dôvodu rastúcej veľkosti	Použitie ochranných/pracovných prostriedkov
Práca v stiesnených priestoroch/vo výškach
Posturálne požiadavky t.j. ohýbanie,  podávanie

Manuálne narábanie
Problémy s prácou v obmedzených priestoroch	
Únava/stres	Nadčas
Večerná/nočná práca
Nedostatok prestávok na oddych
Veľa pracovných hodín
Tempo/intenzita práce	
Rovnováha 
(tiež relevantné pre dojčiace matky)	Problémy s prácou na klzkých, vlhkých povrchoch