Informácia o  vyhodnotení plnenia 
Národnej rámcovej stratégie podpory sociálneho začlenenia a boja proti chudobe
(vzatá na vedomie vládou Slovenskej republiky dňa 8. júna 2016)

A. Úvod
	Vláda Slovenskej republiky (ďalej len „vláda SR“) uznesením č. 301 z 3. júna 2015  schválila Národnú rámcovú stratégiu podpory sociálneho začlenenia a boja proti chudobe (ďalej len „NRS“). Informácia o  vyhodnotení plnenia NRS (ďalej len „informácia“) je vypracovaná v súlade s bodom B.2. uznesenia vlády SR č. 301 z 3. júna 2015, podľa ktorého minister práce, sociálnych vecí a rodiny SR predkladá vyhodnotenie každoročne do 31. mája, prvýkrát v roku 2016. 
	Vyhodnotenie plnenia NRS je vypracované za časové obdobie roku 2015 s  presahom do roku 2016. Vzhľadom na ucelený a vzájomne prepojený systém strategickej podpory kľúčových opatrení politík sociálneho začlenenia a boja proti chudobe, ktorý poskytuje NRS, je informácia vypracovaná podľa týchto tematických oblastí:
-	Podpora zvyšovania cieleného a individualizovaného poskytovania verejných služieb zamestnanosti a zvyšovania efektívnosti a účinnosti aktívnych opatrení na trhu práce
-	Podpora zamestnanosti mladých ľudí
-	Podpora rovnováhy medzi pracovným a rodinným životom 
-	Podpora prístupu ku kvalitným službám
-	Podpora integrácie marginalizovaných rómskych komunít
-	Reforma systému sociálnych transferov a odvodového zaťaženia ohrozených skupín 
	Politiky zamerané na podporu sociálneho začlenenia a znižovanie chudoby nadväzujú na plnenie cieľov Stratégie Európa 2020, ako aj odporúčania Rady, tak  v oblasti zamestnanosti, ako aj v oblasti sociálneho začlenenia. Za účelom zníženia rizika chudoby je hlavným cieľom v oblasti sociálneho začlenenia „Vymaniť najmenej 170 tis. ľudí z rizika chudoby a vylúčenia do roku 2020“. V  roku 2015 boli hlavné opatrenia na zníženie chudoby alebo sociálneho vylúčenia rozpracované v rámci Národného programu reforiem SR 2015 a podrobnejšie v Akčnom pláne Národného programu reforiem SR 2015. Slovenská republika sa snaží o zníženie rizika chudoby a sociálneho vylúčenia posilnením a podporou opatrení sociálneho začlenenia. Ide predovšetkým o zefektívnenie nástrojov pomoci v hmotnej núdzi, opatrenia zamerané na primeraný príjem, zlepšenie kvality sociálnych služieb, opatrenia sociálno-právnej ochrany detí, podporu rodín najmä pri zosúlaďovaní ich rodinného a pracovného života atď. Cieľovou skupinou na úrovni EÚ, ako aj na národnej úrovni sú občania žijúci v riziku chudoby alebo sociálneho vylúčenia, t.j. ľudia s nízkym príjmom a/alebo tí, ktorí si nemôžu dovoliť niektorú z nevyhnutných potrieb pre svoj život a/alebo žijúci v rodinách, kde nikto nepracuje alebo pracuje iba príležitostne (veľmi nízka pracovná intenzita). 
Na základe údajov z EU SILC 2014 bolo na Slovensku v riziku chudoby alebo sociálneho vylúčenia 960 242 ľudí, čo predstavovalo 18,4 % na celkovom počte obyvateľov (pod priemerom EÚ 28; 24,5%). Oproti predchádzajúcemu zisťovaniu (EU SILC 2013) hodnota zoskupenia indikátorov bola nižšia o 1,4 p. b., t.j. došlo k poklesu počtu osôb ohrozených rizikom chudoby alebo sociálneho vylúčenia o 109 745 ľudí. V prípade porovnávania s východiskovým rokom 2008 pre hodnotenie cieľov Stratégie Európa 2020 (20,6%) došlo k výraznému poklesu osôb ohrozených rizikom chudoby alebo sociálnym vylúčením, a to o 2,2 p. b., čo predstavuje cca 151 tis. ľudí. 
K zmenám došlo aj v jednotlivých hodnotách indikátorov tvoriacich zoskupenie indikátora miery rizika chudoby alebo sociálneho vylúčenia. Klesajúci trend bol zaznamenaný v roku 2014 v prípade všetkých troch indikátorov, a to miery rizika chudoby (príjmovej chudoby), ako aj závažnej materiálnej deprivácie, ktorá vyjadruje nedostatok nevyhnutých potrieb pre život a veľmi nízkej intenzite práce. Oproti roku 2013 príjmová chudoby poklesla o 0,2 p. b.,  v prípade závažnej materiálnej deprivácií došlo k poklesu o 0,3 p. b. a v prípade veľmi nízkej intenzite práce, ktorá vyjadruje situáciu, keď ľudia žijú v rodinách, kde nikto nepracuje alebo pracuje iba príležitostne došlo k poklesu o 0,5 p. b. Na základe prognózy vývoja makroekonomických ukazovateľov, ako aj prijatím navrhovaných opatrení je možné z dlhodobého hľadiska predpokladať, že klesajúci trend miery rizika chudoby alebo sociálneho vylúčenia bude pokračovať aj v nasledujúcom období. Dôležitú úlohu tu zohráva časové rozpätie medzi dostupnými informáciami v súčasnosti a účinnosťou zavedených opatrení alebo plánovaných opatrení pre ďalšie obdobie. 
Hlavným nástrojom na zníženie rizika chudoby je práca, t. j možnosť zamestnať sa a mať príjem z pracovnej činnosti. Dôležitú úlohu však pri znížení rizika chudoby zohráva aj nastavenie systému sociálnej ochrany a jej výdavky, t.j. sociálne transfery vrátane starobných a pozostalostných dávok. V prípade neposkytovania sociálnych transferov (s výnimkou dôchodkov) sa miera rizika chudoby v roku 2014 zvýšila o 7 p. b. (19,6%) a v prípade neposkytovania sociálnych transferov (vrátane dôchodkov) sa miera rizika chudoby zvýšila o 25,4 p.b. (38%). Celkový vplyv sociálnych transferov na zníženie rizika chudoby                    (s výnimkou dôchodkov) predstavoval 35,7% a v prípade sociálnych transferov vrátane dôchodkov ich vplyv predstavoval 66,8%.
Podrobnejšie údaje ukazovateľov sociálneho začlenenia a boja proti chudobe sú uvedené v Správe o sociálnej situácii obyvateľstva SR, ktorú pravidelne každoročne Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR vypracúva a následne uverejňuje a je dostupná na jeho webovej stránke. Správa obsahuje analýzy vývoja v kľúčových oblastiach patriacich do jeho pôsobnosti, vrátane analýzy chudoby a sociálneho vylúčenia. Tak ako uvádza NRS, Správa o sociálnej situácii obyvateľstva SR predstavuje dôležitý zdroj informácií pre odbornú i širokú verejnosť a jej pravidelné zverejňovanie pomáha vytvárať časové rady údajov zasadené do širšieho kontextu. 
Novým podporným nástrojom zameraným na podporu sociálneho začlenenia a boja proti chudobe je Fond európskej pomoci pre najodkázanejších pre programové obdobie 2014-2020. V záujme vykonávania predmetného fondu SR bol vypracovaný Operačný program potravinovej a základnej materiálnej pomoci, ktorý bol dňa 11. decembra 2014 schválený Európskou komisiou. Celková alokácia pre Slovenskú republiku pre dané obdobie je 64 838 286 eur vrátane spolufinancovania. Ročne ide o čiastku približne vo výške                8 mil. eur. Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR bolo určené ako riadiaci a certifikačný orgán. Prijímateľom je Ústredie práce, sociálnych vecí a rodiny (ďalej len „ÚPSVR“). Cieľom tohto programu je pomôcť ľuďom, ktorí sa nachádzajú v náročnej a ťaživej sociálnej situácii aj takouto  konkrétnou formou pomoci, znížiť ich ekonomické zaťaženie a mieru ich materiálnej deprivácie z nedostatku jedla. V praxi sa program bude realizovať prostredníctvom štyroch opatrení, 
-	Opatrenie 1. Poskytovanie potravinových balíčkov so sprievodnými opatreniami ako nástroj riešenia potravinovej deprivácie
-	Opatrenie 2. Poskytovanie teplého jedla so sprievodnými opatreniami ako nástroj riešenia potravinovej deprivácie
-	Opatrenie 3. Podpora distribúcie darovaných potravín
-	Opatrenie 4. Poskytovanie hygienických balíčkov so sprievodnými opatreniami ako nástroj riešenia materiálnej deprivácie
Súčasný stav implementácie: 
Opatrenie 1. a 4.: Predpokladaný termín distribúcie potravinových balíčkov je 3Q/2016                a hygienických balíčkov je 4Q/2016.
Opatrenie 2.: Vo februári 2016 ÚPSVR vyhlásilo otvorenú výzvu na výber partnerských organizácii. Do dnešného dňa sa prihlásila jedna organizácia, s ktorou sa momentálne uzatvára zmluva o partnerstve.  Termín začatia realizácie Opatrenia je november 2016.
Opatrenie 3.: V novembri 2015 ÚPSVR vyhlásilo otvorenú výzvu na výber partnerských organizácií. Do dnešného dňa sa prihlásila jedna partnerská organizácia, s ktorou bola podpísaná aj zmluva o partnerstve. Partnerská organizácia môže začať s realizáciou opatrenia.   

B. Stav plnenia úloh vyplývajúcich z Národnej rámcovej stratégie podpory sociálneho začlenenia a boja proti chudobe

1.	Podpora zvyšovania cieleného a individualizovaného poskytovania verejných služieb zamestnanosti a zvyšovania efektívnosti a účinnosti aktívnych opatrení na trhu práce	
Významnú ochrannú funkciu pred pádom zamestnancov do pásma chudoby plní inštitút minimálnej mzdy. Suma minimálnej mzdy musí zabezpečiť minimálny životný štandard zamestnancom na určitej, spoločensky ešte únosnej spodnej hranici, t.j. ochraňovať zamestnancov pred  poklesom mzdy pod hranicu reprodukčných nákladov, teda musí zamestnancom zabezpečiť „prežitie“ z dosiahnutého zárobku. Zároveň musí minimálna mzda motivovať nezamestnanú osobu snažiť sa nájsť si zamestnanie. V tomto smere je dôležité, aby suma čistej minimálnej mzdy bola dostatočne vyššia, ako poskytovaná pomoc v hmotnej núdzi. 
V súlade so splnomocňovacím ustanovením zákona o minimálnej mzde s účinnosťou od 1. januára 2015 sa ustanovila suma minimálnej mzdy na rok 2015, a to na úroveň 380 eur za mesiac pre zamestnanca odmeňovaného mesačnou mzdou a 2,184 eura za hodinu odpracovanú zamestnancom pre ostatných zamestnancov. Medziročné zvýšenie sumy minimálnej mzdy na rok 2015 oproti sume minimálnej mzdy 352 eur, ustanovenej na rok 2014, predstavovalo 7,95%. Prípadný negatívny dopad zvýšenia sumy minimálnej mzdy na náklady zamestnávateľov bol kompenzovaný zavedením odvodovej odpočítateľnej položky do oblasti zdravotného poistenia. Zavedenie odvodovej odpočítateľnej položky zároveň znamenalo, že čistá suma minimálnej mzdy vzrástla o 11,24%, nakoľko zo sumy 380 eur ani zamestnanec neodvádzal odvody na zdravotné poistenie. V súlade so zákonom o minimálnej mzde s účinnosťou od 1. januára 2016  sa ustanovila suma minimálnej mzdy na rok 2016 v sume 405 eur mesačne a 2,328 eura za odpracovanú hodinu. Medziročné zvýšenie oproti sume minimálnej mzdy 380 eur, platnej v roku 2015, predstavuje 6,58%.
V rámci znižovania informačnej asymetrie medzi ponukou a dopytom po práci a zlepšenia informovanosti uchádzačov o prácu o ponuke aktívnych opatrení na trhu práce úrady práce, sociálnych vecí a rodiny (ďalej len „úrady“) v roku 2015 poskytovali informačné a poradenské služby pri voľbe povolania, výbere zamestnania vrátane jeho zmeny, výbere zamestnanca a adaptácii zamestnanca v novom zamestnaní uchádzačom o zamestnanie (ďalej len „UoZ“), záujemcom o zamestnanie (ďalej len „ZoZ“), zamestnávateľom a žiakom. Informačné a poradenské služby sú poskytované individuálnou alebo skupinovou formou v informačných a poradenských strediskách, u zamestnávateľa alebo na školách. 
          Informačné a poradenské služby boli v roku 2015 poskytnuté 518 061 UoZ, z toho bolo 259 680 žien (50,13 %) a 258 381 mužov (49,87%). Z celkového počtu UoZ bolo 17 580 občanov so zdravotným postihnutím (3,39 %). Z hľadiska veku najvyšší podiel (15,08 %) tvorili UoZ vo veku 20 – 24 rokov v počte 78 129 UoZ, z hľadiska dĺžky evidencie UoZ najvyšší podiel (42,01%) tvorili UoZ s dĺžkou evidencie nad 12 mesiacov v počte 217 656. Z hľadiska vzdelania UoZ najvyšší podiel (28,92 %) tvorili UoZ so stredným odborným vzdelaním, v počte 149 842. 
          Výrazné zvýšenie počtu UoZ, ktorým boli poskytnuté informačné a poradenské služby v roku 2015 oproti roku 2014 bolo ovplyvnené zmenou organizačnej štruktúry úradov -vznik oddelení služieb pre občana. Zvýšený dôraz sa kládol na poskytovanie služieb, ktoré boli UoZ poskytované už pri prvej návšteve úradu, pri informovaní o zaradení do evidencie UoZ, následne pri podávaní žiadosti o zaradenie do evidencie UoZ a pod., ako aj pri plánovaných návštevách UoZ resp. podľa potreby či už individuálnou alebo skupinovou formou.  V roku 2015 bolo poskytnutých celkovo 1 409 606 informačných a poradenských služieb, z toho individuálnou formou 1 097 567 (77,86%) a skupinovou formou 312 039 (22,14%).
          Za účelom znižovania dlhodobej nezamestnanosti bol realizovaný národný projekt     NP XXXIV - 2 „Podpora rozvoja regionálnej zamestnanosti bez BSK“. Oprávnenou cieľovou skupinou boli UoZ a znevýhodnení UoZ, vedení v evidencii UoZ najmenej 3 mesiace. V roku 2015 bolo prostredníctvom tohto AOTP podporených 904 UoZ.
Od 1. januára 2015 do 30. novembra 2015 sa  realizoval prostredníctvom dvoch aktivít ako aktívne opatrenie na trhu práce vo všetkých krajoch Slovenska okrem Bratislavského samosprávneho kraja „Národný projekt „Podpora zamestnávania UoZ“. Prostredníctvom aktivity č. 1 tohto opatrenia bolo podporených 745  UoZ. Prostredníctvom aktivity č. 2 tohto opatrenia bolo podporených 8 189 UoZ.
Vytváranie krátkodobých pracovných miest pre UoZ a znevýhodnených UoZ podporoval Národný projekt „Zapojenie nezamestnaných do obnovy kultúrneho dedičstva - 3“. Do projektu obnovy kultúrneho dedičstva sa v roku 2015 zapojilo 43 subjektov (obcí, občianskych združení, nadácií a právnických osôb) v rámci pôsobnosti 22 úradov. Do projektu sa mohli zapojiť len subjekty, ktorým bola schválená dotácia z Ministerstva kultúry SR v rámci výzvy  programu Obnovme si svoj dom, podprogram 1.4 „Obnova a konzervácia torzálnej architektúry“. Na obnovu kultúrnych pamiatok bolo v roku 2015 zapojených 645 UoZ a znevýhodnených UoZ, z toho 164 (25,4%) UoZ vo veku 50 rokov a viac. Zapojení UoZ získali pracovné návyky a skúsenosti z oblasti historického murárstva, kováčstva, tesárstva a archeológie. V rámci tohto národného projektu bolo vyčerpaných 2 550 625 Eur.
Od 25. septembra 2015 je realizovaný vo všetkých krajoch Slovenska bez Bratislavského samosprávneho kraja Národný projekt „Šanca na zamestnanie“. Cieľovou skupinou sú znevýhodnení UoZ s osobitným zreteľom na dlhodobo nezamestnaných UoZ. Finančný príspevok sa poskytuje zamestnávateľovi, ak vytvoril pracovné miesto z niektorej z vymedzených oblastí verejného zamestnávania  na dobu najmenej 3 mesiace. Pracovný pomer môže byť dohodnutý na obdobie 3 až 9 mesiacov, prípadne na dobu neurčitú. Finančný príspevok sa poskytne zamestnávateľovi najmenej počas 3 a najviac počas 9 kalendárnych mesiacov. Od začiatku realizácie tohto opatrenia bolo na tento nástroj umiestnených 3 196 znevýhodnených UoZ.
S cieľom podpory zamestnanosti a znižovanie nezamestnanosti dlhodobo nezamestnaných UoZ prostredníctvom získania a prehlbovania pracovných zručností je realizovaný Národný projekt „Cesta z kruhu nezamestnanosti“. Oprávnenou cieľovou skupinou sú znevýhodnení UoZ. Hlavnou aktivitou národného projektu je poskytovanie finančného príspevku zamestnávateľovi, ktorý na vytvorené pracovné miesto prijme do pracovného pomeru UoZ z oprávnenej cieľovej skupiny na plný alebo polovičný úväzok na dobu minimálne 15 mesiacov, resp. na neurčitý čas, pričom finančné príspevky sa poskytujú zamestnávateľovi mesačne najviac počas 12 mesiacov, alebo najviac počas 15 mesiacov, v závislosti od doby evidencie prijatého UoZ.
Za účelom zlepšenia postavenia znevýhodnených UoZ – občanov starších ako 50 rokov veku (ďalej len „UoZ vo veku 50+“), zvýšenie ich zamestnateľnosti a zamestnanosti prostredníctvom poskytovania finančných príspevkov na podporu vytvorenia pracovného miesta v menej rozvinutých regiónoch je realizovaný Národný projekt „Chceme byť aktívni na trhu práce“. Hlavnou aktivitou je poskytovanie finančného príspevku (úhrada časti preddavku na poistné na povinné verejné zdravotné poistenie, poistného na sociálne poistenie a povinných príspevkov na starobné dôchodkové sporenie, platených zamestnávateľom, najviac vo výške 453,52 eur pre rok 2016) na podporu vytvorenia pracovného miesta pre znevýhodneného UoZ vo veku 50+. Finančný príspevok sa poskytne zamestnávateľovi, ktorý na vytvorené pracovné miesto príjme do pracovného pomeru znevýhodneného UoZ vo veku 50+, ak je pracovný pomer dohodnutý na dobu najmenej 12 mesiacov. Finančný príspevok sa poskytuje najviac počas 12 mesiacov. Zamestnávateľ je povinný zachovať toto vytvorené pracovné miesto najmenej počas týchto 12 mesiacov.
Okrem národných projektov boli v roku 2015 realizované aj regionálne a pilotné projekty vypracované úradmi a schválené Hodnotiacou komisiou na posudzovanie, hodnotenie a odporúčanie schvaľovania predložených projektov a programov v rámci aktívnych opatrení na trhu práce. Podporených bolo celkom 20 projektov s predpokladaným počtom 1 970 zaradených osôb. Výška schválených finančných prostriedkov bola 7 210 705,10 eur, ich čerpanie sa premietne aj do roku 2016 a 2017. V priebehu roka 2015 bolo prostredníctvom takýchto projektov zaradených na trh práce celkom 2 725 osôb (tento údaj obsahuje aj počet zaradených osôb z projektov schválených ešte koncom roka 2014).
Dôležitým nástrojom na podporu zamestnanosti je aj príspevok na rekvalifikáciu -    RE-PAS. Rekvalifikácia je príležitosť k spolupráci UoZ, úradov a vzdelávacích inštitúcií. Určený je pre všetkých UoZ, vrátane znevýhodnených na trhu práce, ktorí majú problém pracovne sa uplatniť a potrebujú flexibilne reagovať na požiadavky trhu práce. UoZ, ktorý má problém uplatniť sa na trhu práce, si môže zvoliť druh pracovnej činnosti, na ktorú sa chce rekvalifikovať a poskytovateľa rekvalifikácie, ktorý má požadovanú rekvalifikáciu zrealizovať. Úrad uhrádza UoZ príspevok na rekvalifikáciu vo výške 100% nákladov na rekvalifikáciu (kurzovné), maximálne však len do výšky uvedenej v dohode o poskytnutí príspevku na rekvalifikáciu, ktorú uzatvorí UoZ a úrad. V roku 2015 bolo zaradených na rekvalifikáciu 16 944 UoZ. Z celkového počtu UoZ bolo 6 390 mužov (37,71%) a 10 554 žien (62,29%). Z hľadiska veku najvyšší podiel, tvorili UoZ vo veku od 29 do 50 rokov (51,98%) v počte 8 808 UoZ. Z hľadiska vzdelania UoZ najvyšší podiel (37,19%) tvorili UoZ s úplným stredným odborným vzdelaním - 6 302 UoZ. Z celkového počtu 13 363 znevýhodnených UoZ (78,86%) bolo najviac tých, ktorí najmenej 12 po sebe nasledujúcich kalendárnych mesiacov pred zaradením do evidencie UoZ nemali pravidelne platené zamestnanie, v počte 9 836 UoZ. Vynaložené finančné prostriedky na rekvalifikáciu predstavovali 6 777 313 eur.
Od začiatku roka 2016 sa poskytuje modifikovaný príspevok na podporu mobility za prácou, ktorý rozširuje možnosti podpory a zohľadňuje aj prechodný pobyt.
Ďalej v oblasti podpory tvorby pracovných miest bola v rámci schváleného Operačného programu Výskum a inovácie pre programové obdobie 2014 - 2020 pripravená podpora rastu predovšetkým malých a stredných podnikov s cieľom zvýšenia ich konkurencieschopnosti. Plánovaným je zvýšenie efektívnosti a výkonnosti systému výskumu, vývoja a inovácií za účelom zvyšovania konkurencieschopnosti, udržateľného hospodárskeho rastu a zamestnanosti. Na rozdiel od programového obdobia 2007 - 2013, kedy Bratislavský kraj nebol v rámci Operačného programu Konkurencieschopnosť a hospodársky rast oprávnený na poskytnutie príspevku, dôjde k podpore a tvorbe nových pracovných miest na celom území Slovenskej republiky. Poskytovanie podpory prostredníctvom Operačného programu Výskum a inovácie má prispieť k zníženiu miery nezamestnanosti prostredníctvom tvorby nových pracovných miest vytvorením viac ako 4 400 nových pracovných miest. Pri výbere projektov budú v rámci špecifických zásad výberu uprednostňované podniky v oblastiach s vyššou mierou nezamestnanosti a podniky vytvárajúce pracovné miesta pre znevýhodnených UoZ, čím dôjde k podpore ďalšej z oblastí stratégie zamestnanosti. Podpora týchto oblastí vychádza z odporúčaní Európskej komisie a priamo korešponduje s kľúčovými zmenami identifikovanými v národnej stratégii zamestnanosti, ktoré je potrebné vykonať na dosiahnutie cieľového stavu zamestnanosti do roku 2020.
Na oblasť podpory podnikania a tvorby pracovných miest je zameraná aj v rámci Integrovaného regionálneho operačného programu prioritná os 3, investičná priorita 3.1, špecifický cieľ 3.1: Stimulovanie podpory udržateľnej zamestnanosti a tvorby pracovných miest v kultúrnom a kreatívnom priemysle prostredníctvom vytvorenia priaznivého prostredia pre rozvoj kreatívneho talent a netechnologických inovácií, ako  aj prioritná os 5, investičná priorita 5.1, špecifický cieľ 5.1.1: Zvýšenie zamestnanosti na miestnej úrovni podporou podnikania a inovácií.
Za kľúčovú aktivitu v oblasti posilnenia zamestnateľnosti ako prvku podpory sociálneho zabezpečenia a boja proti chudobe je možné taktiež považovať vznik Národnej sústavy kvalifikácií (ďalej len „NSK“). V novembri 2015 boli ukončené práce na 1000 kvalifikáciách, ktoré boli výstupom činností 24 sektorových rád. Kvalifikácie obsahujú konkrétny popis vedomostí, zručností a kompetencií, ktorými potrebuje uchádzač o danú kvalifikáciu disponovať. Tieto popisy sú aktuálne a zodpovedajú požiadavkám trhu práce, nakoľko ich vypracúvali zástupcovia zamestnávateľov a konkrétni aktéri v danom sektore. Jedným z cieľov NSK je podporiť uznávanie výsledkov vzdelávania na základe jednotných kvalifikačných a hodnotiacich štandardov a aj ako platformu pre zisk kvalifikácie ju budú môcť využiť osoby hľadajúce lepšie uplatnenie na trhu práce, ako aj dlhodobo nezamestnaní. NSK je možné považovať za jeden z pilierov pre zlepšenie podmienok na trhu práce a zamestnateľnosť obyvateľstva.

2.	Podpora zamestnanosti mladých ľudí	
           Cielené nástroje aktívnych opatrení zamerané na mladých ľudí sa premietli aj vo zvyšovaní miery zamestnanosti a znižovaní miery nezamestnanosti osôb vo veku 15-24 rokov. Podľa údajov Štatistického úradu Slovenskej republiky, výberového zisťovania pracovných síl miera zamestnanosti mladých ľudí vo veku 15 – 24 rokov v roku 2015 dosiahla priemernú úroveň 23,4% a bola o 1,6 p. b. vyššia ako pred rokom. V rovnakom období sa miera nezamestnanosti mladých ľudí vo veku 15 – 24 rokov medziročne znížila o 3,3 p. b. na 26, 4%. Podľa údajov Eurostatu v roku 2015 bola miera NEET vo veku 15 – 24 rokov v Slovenskej republike na úrovni 13,7%. V porovnaní s priemerom za EÚ 28 (12,0%) bola jej úroveň vyššia o 1,7 p. b.  
          Dôležitým aspektom pri zamestnávaní mladých ľudí je, aby právne predpisy mali také pozitívne účinky, aby podporovali zamestnávateľov pri investíciách do odbornej prípravy (vzdelávania) mladých ľudí. Adresátmi týchto investícií by mali byť napríklad aj mladí ľudia bez pracovných skúseností. V roku 2015 bol prijatý zákon o odbornom vzdelávaní a príprave, ktorého hlavným cieľom bolo motivovať zamestnávateľov, aby vstúpili do procesu odborného vzdelávania a prípravy žiakov stredných odborných škôl a odborných učilíšť. Jedným z motivačných predpokladov je, aby príprava na povolanie prebiehala v súlade s požiadavkami a potrebami zamestnávateľov, preto bol novelizovaný aj Zákonník práce (novela nadobudla účinnosť 1. 9. 2015), ktorého účelom je možnosť zamestnávateľa uzatvoriť zmluvu o budúcej pracovnej zmluve so žiakom strednej odbornej školy alebo odborného učilišťa pred skončením štúdia, najskôr v deň, keď žiak dovŕši 15 rokov veku. Predmetom tejto zmluvy je záväzok zamestnávateľa, že žiak sa po úspešnom vykonaní záverečnej skúšky, maturitnej skúšky alebo absolventskej skúšky stane jeho zamestnancom. Súčasťou zmluvy o budúcej pracovnej zmluve je záväzok žiaka po vykonaní záverečnej skúšky, maturitnej skúšky alebo absolventskej skúšky zotrvať u zamestnávateľa v pracovnom pomere po určitú dobu, najviac tri roky. Ak žiak uvedený záväzok nesplní, zamestnávateľ môže požadovať od neho úhradu nákladov, ktoré vynaložil na jeho prípravu na povolanie v učebnom odbore alebo v študijnom odbore. 
Z hľadiska preventívno-poradenskej činnosti pre základné a stredné školy – voľba povolania je v záujme zvyšovania zamestnanosti považované za dôležité poradenstvo pre žiakov základných a stredných škôl, ktoré je realizované prostredníctvom informačných a poradenských služieb pri voľbe povolania poskytovaných úradmi práce, sociálnych vecí a rodiny. Informačné a poradenské služby pri voľbe povolania pre žiakov základných škôl sú obsahovo zamerané najmä na oboznámenie žiakov s charakteristikou povolaní a s predpokladmi a požiadavkami na výkon určitého povolania prostredníctvom programovej aplikácie internetového sprievodcu trhu práce. Informačné a poradenské služby pri voľbe povolania pre žiakov stredných škôl sú zamerané najmä na poskytovanie informácií o profesiách požadovaných na trhu práce, o komunikácii s potenciálnymi zamestnávateľmi, o službách poskytovaných úradmi. Informačné a poradenské služby pri voľbe povolania boli v roku 2015 poskytnuté 52 435 žiakom, z toho bolo 23 450 žiakov základných škôl (44,72 %) a 28 985 žiakov stredných škôl (55,28 %). Týmto žiakom bolo spolu poskytnutých 17 762 služieb vo forme individuálneho alebo skupinového poradenstva, z toho 8 915 služieb žiakom základných škôl a 8 847 služieb žiakom stredných škôl. Oproti roku 2014 bol zaznamenaný nárast o 7 759 žiakov. 
	Ústredie práce, sociálnych vecí a rodiny realizuje národný projekt „Spoločne hľadáme prácu“, v rámci ktorého je realizovaný ako aktivita č. 1 celoslovenský veľtrh práce JOB EXPO. Veľtrh práce sa koná každoročne. Pod jednou strechou sa nachádza množstvo vystavovateľov s ponukou voľných pracovných miest, prípadne s možnosťou testovania počítačových alebo jazykových zručností, množstvom prednášok, prezentácií. Projekt sa bude realizovať do roku 2020 a na jeho realizáciu je vyčlenených viac ako 7 mil. eur. Na veľtrhu práce boli pre žiakov základných a stredných škôl v rámci informačných a poradenských služieb pri voľbe povolania na V. ročníku veľtrhu práce Job Expo 2015 a XVII. ročníku medzinárodnej burzy práce European Job Days, zorganizované interaktívne prednášky zamerané na poradenstvo týkajúce sa výberu vhodného povolania, resp. voľby vhodnej strednej školy a poradenstvo týkajúce sa orientácie na trhu práce. Prednášok, ktoré boli určené žiakom základných škôl sa zúčastnilo 314 žiakov z 8 škôl. Na prednáškach určených žiakom stredných škôl sa zúčastnilo 423 žiakov z 11 škôl. 
V rámci podpory zamestnávania mladých ľudí je realizovaný interný projekt Ústredia práce sociálnych vecí a rodiny „Buď aktívny, zamestnaj sa“. Cieľom projektu je aktivovanie mladých ľudí, evidovaných na úrade práce, sociálnych vecí a rodiny, intenzívnejšie využívanie bezplatného internetového portálu www.istp.sk (internetový sprievodca trhom práce), v ktorom systém automaticky generuje osobné profily UoZ s požiadavkami zamestnávateľov na kvalifikáciu pracovných síl za účelom ich umiestnenia na trh práce. Projekt sa realizuje od 1. 10. 2015. Cieľom jednotlivých aktivít a motivácie UoZ zapojených do projektu je ich uplatnenie na trhu práce. 
V rámci informačných a poradenských služieb pri voľbe povolania boli v roku 2015 organizované burzy informácií pre žiakov základných škôl.  Ich hlavným cieľom bolo najmä zvýšenie záujmu o remeselné druhy povolaní a súčasne riešenie problému s ich nedostatkom na trhu práce. Zrealizovaných bolo 40 búrz informácií, ktoré zorganizovalo celkovo 37 úradov. Búrz informácií sa v roku 2015 zúčastnilo celkovo 658 základných škôl a 20 361 žiakov základných škôl. Na burzách informácií sa prezentovalo celkom 594 stredných škôl a 498 zamestnávateľov. 
          Prostredníctvom projektov a programov financovaných zo zdrojov Európskeho sociálneho fondu a spolufinancovaných zo štátneho rozpočtu alebo financovaných zo štátneho rozpočtu alebo z iných zdrojov (podľa § 54 zákona o službách zamestnanosti) bolo v roku 2015 podporených 33 637 osôb v celkovej výške 41 942 518 eur.
          Realizované boli národné projekty, cieľom ktorých bola podpora vytvárania pracovných miest pre mladých nezamestnaných do 29 rokov vrátane, ktoré v danom roku už prakticky skončili a išlo už len o vyplácanie príspevku resp. preobsadzovanie niektorých miest.
-	NP XX „Podpora zamestnávania nezamestnaných v samospráve“ v rámci ktorého bolo v roku 2015 zaradených na vytvorené pracovné miesta 14 UoZ. 
-	NP XXI „Podpora vytvárania pracovných miest“ v rámci ktorého bolo v roku 2015 zaradených na vytvorené pracovné miesta 258 UoZ.
-	NP XXI/A „Podpora vytvárania pracovných miest – 2“ s počtom zaradených 268 UoZ.
-	V rámci NP XXI/B „Podpora vytvárania pracovných miest – 3“ bolo umiestnených 201 UoZ.
-	NP XXXVII „Podpora vytvárania pracovných miest pre UoZ do 29 rokov v BSK“ cieľom ktorého bola taktiež podpora vytvárania pracovných miest pre mladých nezamestnaných v rámci Bratislavského samosprávneho kraja a na ktorý bolo zaradených 32 UoZ.   
Národný projekt „Praxou k zamestnaniu“ je realizovaný od 7. septembra 2015 vo všetkých samosprávnych krajoch Slovenska okrem Bratislavského samosprávneho kraja. Projekt je zameraný na podporu  vytvárania pracovných miest pre mladých nezamestnaných a ich zamestnanosti formou mentorovaného zapracovania a praxe a je zároveň jedným z podporných opatrení pre integráciu mladých ľudí na trh práce. Cieľovou skupinou sú UoZ do 25 rokov vedení v evidencii UoZ minimálne 3 mesiace, ktorí nie sú zamestnaní, nepokračujú v procese vzdelávania, ani sa nezúčastňujú na odbornej príprave (NEET) a NEET do 29 rokov, vedení v evidencii UoZ minimálne 6 mesiacov. Mentorované zapracovanie trvá prvých 3 - 6 mesiacov pracovného pomeru pod vedením mentora a po ukončení mentorovaného zapracovania bude prax, ktorá bude závisieť od dĺžky trvania mentorovaného zapracovania. Finančný príspevok sa poskytne zamestnávateľovi, ktorý prijme do pracovného pomeru takéhoto UoZ na polovičný pracovný úväzok na dobu minimálne 9 mesiacov, resp. na dobu neurčitú, pričom finančné príspevky sú poskytované mesačne počas 9 mesiacov. Prostredníctvom tohto opatrenia bolo od začiatku jeho realizácie zaradených 261 UoZ.
          V októbri 2015 sa začal aj v Bratislavskom samosprávnom kraji realizovať projekt „Praxou k zamestnaniu v BSK“. Tento projekt je financovaný výlučne zo zdrojov štátneho rozpočtu.
          V decembri 2015 sa začali v rámci Operačného programu Ľudské zdroje implementovať ďalšie národné projekty.
          Národný projekt „Absolventská prax štartuje zamestnanie“, ktorého cieľom je zvýšenie zamestnanosti a zamestnateľnosti mladých ľudí na trhu práce a začleňovanie mladých ľudí, najmä tých bez zamestnania, vzdelania, alebo odbornej prípravy a možnosti následného vytvorenia pracovného miesta pre mladého človeku u zamestnávateľa, u ktorého vykonával absolventskú prax. Cieľovou skupinou sú NEET do 29 rokov, ktorí v čase vstupu do projektu spĺňajú definíciu absolventa školy v zmysle zákona o službách zamestnanosti: občania mladší ako 26 rokov veku, ktorí ukončili príslušným stupňom vzdelania sústavnú prípravu na povolanie v dennej forme štúdia pred menej ako dvomi rokmi a od jej ukončenia nemali pravidelne platené zamestnanie a sú vedení v evidencii UoZ na úradoch v oprávnenom území projektu. Projekt sa  realizuje prostredníctvom dvoch hlavných aktivít ako aktívne opatrenie na trhu práce.
         Ďalším je národný projekt „Úspešne na trhu práce“, ktorého cieľom je zlepšenie postavenia mladých ľudí do 29 rokov veku na trhu práce, zvýšenie ich zamestnateľnosti a zamestnanosti. Cieľovou skupinou sú NEET do 25 rokov vedení v evidencii UoZ minimálne 3 mesiace a NEET do 29 rokov  vedení v evidencii UoZ minimálne 6 mesiacov, s dôrazom na dlhodobo nezamestnaných (v zmysle Záruky pre mladých ľudí v Slovenskej republike). Projekt sa realizuje od decembra 2015 prostredníctvom dvoch hlavných aktivít ako aktívne opatrenie na trhu práce. 
          K aktívnym opatreniam na trhu práce špeciálne zacieleným na podporu šance mladých ľudí uplatniť sa na trhu práce patria príspevok na vykonávanie absolventskej praxe a príspevok na podporu vytvorenia pracovného miesta v prvom pravidelne platenom zamestnaní. 
          Cieľom absolventskej praxe je získavanie odborných zručností a praktických skúseností u zamestnávateľa, ktoré zodpovedajú dosiahnutému stupňu vzdelania absolventa školy, ako i získavanie a prehlbovanie odborných zručností alebo praktických skúseností, ktoré rozšíria možnosti absolventov škôl pri uplatnení na trhu práce, čím sa priamo pôsobí na zvyšovanie zamestnateľnosti UoZ. Absolventská prax prispieva absolventom k hľadaniu si práce vo svojej profesii. Umožňuje im získať prvý kontakt s praxou pri získavaní potrebných zručností. Úrad môže absolventovi školy poskytnúť paušálny príspevok na vykonávanie absolventskej praxe vo výške 65 % sumy životného minima pre jednu plnoletú fyzickú osobu.  V roku 2015 bolo na absolventskú prax zaradených 7 398 UoZ, čo bolo o 2 084 UoZ menej ako v roku 2014. V roku 2015 bol celkový príspevok na absolventskú prax vo výške 4 480 174 eur, čo je o 53 370 eur viac ako v roku 2014. 
          Cieľom príspevku na podporu vytvorenia pracovného miesta v prvom pravidelne platenom zamestnaní je podpora vytvorenia pracovného miesta v prvom pravidelne platenom zamestnaní u zamestnávateľov, ktorí vytvoria pracovné miesto pre UoZ mladších ako 25 rokov veku, ktorí sú v evidencii UoZ najmenej 3 mesiace alebo pre UoZ, ktorí sú mladších ako 29 rokov veku, ktorí sú vedení v evidencii UoZ najmenej 6 mesiacov a ktorí pred prijatím do pracovného pomeru nemali pravidelne platené zamestnanie, ak je pracovný pomer dohodnutý v rozsahu najmenej polovice ustanoveného týždenného pracovného času.          V roku 2015 bolo podporených 3 315 UoZ, na ktorých bol čerpaný príspevok v celkovej výške 4 223 827 eur.
K napĺňaniu iniciatívy Európskej komisie vedúcej k zníženiu nezamestnanosti mladých ľudí prispieva aj Operačný program Konkurencieschopnosť a hospodársky rast (ďalej len „OP KaHR“), ktorý v rámci jednotlivých výziev či už priamou, resp. nepriamou podporou zabezpečoval vytváranie pracovných miest pre dlhodobo nezamestnaných mladých ľudí. Pracovné miesta pre mladých boli vytvárané najmä v rámci podpory formou pomoci de minimis a podpory v rámci štátnej pomoci.
	Na základe zrealizovaných projektov bolo k 31. decembru 2015 v rámci celého OP KaHR dosiaľ z plánovaných 2047 pracovných miest pre mladých, skutočne vytvorených 1 415 miest, čo predstavuje úspešnosť plnenia 69%. Z celkového počtu 6 730 novovytvorených pracovných miest je každé cca 5. pracovné miesto obsadené mladým dlhodobo nezamestnaným. V prípade výziev, ktoré sa realizovali výhradne formou poskytovania štátnej pomoci, bolo v rámci podporených projektov vytvorených 584 zo 795 plánovaných pracovných miest pre mladých, čo predstavuje úspešnosť plnenia 73%. Z celkového počtu 970 novovytvorených pracovných miest bolo viac ako polovica všetkých pracovných miest vytvorená pre dlhodobo nezamestnaných mladých ľudí. V nadväznosti na uvedené je potrebné uviesť, že tvorba pracovných miest pre mladých je v OP KaHR nastavená aj po ukončení realizácie projektov, tzn. v období ich povinnej udržateľnosti.
V rámci Programu rozvoja vidieka SR 2014 - 2020 je na oblasť podpory zamestnávania mladých ľudí zamerané podopatrenia 6.1 „Pomoc na začatie podnikateľskej činnosti pre mladých poľnohospodárov“. V rámci tohto podopatrenia sa poskytuje finančná podpora mladým začínajúcim podnikateľom na rozbehnutie svojho podnikania v poľnohospodárskej prvovýrobe. Výzva na toto podopatrenie trvala v čase od 15.júla 2015 do 22. marca 2016 s finančnou alokáciou 25 mil. eur. V rámci predmetnej výzvy boli bodovo zvýhodnení žiadatelia, ktorí boli počas posledných 3 rokov pred predložením projektu min.     2 roky vedení v evidencii nezamestnaných alebo sú čerstvými absolventmi. V súčasnosti prebieha vyhodnocovanie projektov predložených v rámci danej výzvy. Cieľom podopatrenia je podporiť  600 začínajúcich mladých farmárov. 
Pre mladých farmárov a podporu ich podnikania je vyčlenená pôda v správe Slovenského pozemkového fondu v celkovej výmere 10 089 ha. Ďalej sú nastavené priame podporné mechanizmy v rámci priamych platieb, kde mladý farmár môže poberať zvýšenú platbu na plochu na prvých 28 ha. Taktiež sú nastavené projektové podporné mechanizmy financované z Programu rozvoja vidieka SR 2014 – 2020, a to pomoc na začatie podnikania pre mladých farmárov vo forme nenávratného finančného príspevku bez spoluúčasti žiadateľa vo výške 50 000 eur a podpora do modernizácie fariem v rámci podopatrenia 4.1. V spolupráci so Slovenskou záručnou a rozvojovou bankou je tiež pripravený úverový produkt na nákup pôdy exkluzívne pre mladých farmárov, ktorý eliminuje riziko neschválenia úveru pre začínajúcich poľnohospodárov na minimum. 
Podpora malých, mladých a rodinných farmárov predstavuje jeden zo základných mechanizmov znižovania regionálnych rozdielov. Nadväzujúc na koncepčne rozpracované riešenie regionálneho rozvoja najmenej rozvinutých okresov má podpora malých, mladých a rodinných farmárov ambíciu byť jednou z nosných politík, ktorou je možné zabrániť vyľudňovaniu slovenského vidieka v menej rozvinutých oblastiach Slovenska. Strategickým zámerom podpory malých, mladých a rodinných farmárov je vytvoriť priaznivejšie podmienky pre podnikanie týchto špecifických subjektov v poľnohospodárstve. Súčasne chce riešiť generačnú výmenu v poľnohospodárstve a podporiť zamestnanosť na slovenskom vidieku, kde je poľnohospodárstvo jedným z rozhodujúcich odvetví tvorby pracovných príležitostí. Zmyslom je vytvoriť na slovenskom trhu špecifickú skupinu poľnohospodárskych subjektov, integrovanú do potravinovej vertikály, ktoré uspokojujú dopyt po špecifických tovaroch a službách a plne využívajúcich pozitíva kolektívnych investícií do prvovýroby         a spracovania svojich prvovýrobných produktov. Malých, mladých a rodinných farmárov   teda vnímame ako časť poľnohospodárskych podnikateľov, ktorá môže byť veľmi žiadaným diverzifikačným doplnkom ku existujúcej štruktúre poľnohospodárskych subjektov,         najmä v snahe o vyššiu tvorbu pridanej hodnoty, zavádzaní inovácií do podnikania                             v poľnohospodárstve a zdôrazňovaní regionálnej a miestnej exkluzivity poľnohospodárskej produkcie. 
Hlavnými nástrojmi na dosiahnutie cieľov, ktoré sú vo vzťahu ku malým, mladým               a rodinným farmárom zadefinované sú predovšetkým uľahčenie prístupu k poľnohospodárskej pôde, podpora začatia podnikania, zníženie nákladov na zamestnávanie, zlepšenie prístupu k možnostiam čerpania projektových podpôr Programu rozvoja vidieka SR 2014 – 2020, umožnenie prístupu k úverovému predfinancovaniu prevádzkových a kapitálových potrieb, podpora výroby, odbytu a označovania poľnohospodárskych výrobkov a potravín a uľahčenie prístupu k neprojektovým opatreniam Programu rozvoja vidieka SR 2014 - 2020 a podporám v rámci priamych platieb.

3.	Podpora rovnováhy medzi pracovným a rodinným životom	
Podpora zosúlaďovania rodinného a pracovného života, vytváranie priaznivých podmienok pre ochranu záujmov rodín s malými deťmi, ich rozvoj a podpora rodičovstva má pre každú zdravú  spoločnosť veľký význam. V súvislosti so zosúlaďovaním rodinného a pracovného života a návratu žien na trh práce sa realizuje široké spektrum opatrení prostredníctvom priamych finančných transferov počas materskej a rodičovskej dovolenky, ako aj vytváraním a budovaním služieb starostlivosti o dieťa do troch rokov veku. 
Opatrenia zohľadňujú tú skutočnosť, že predovšetkým matky na rodičovskej dovolenke a matky starajúce sa o maloleté deti dlhodobo patria do skupiny znevýhodnených uchádzačiek o zamestnanie, ktoré sa ťažšie uplatňujú na trhu práce. Dlhý pobyt na rodičovskej dovolenke značne sťažuje ich vyhliadky na opätovné zaradenie sa do pracovného procesu a úspešné uplatnenie na pracovnom trhu. Napriek uvedenému, osobná starostlivosť rodičov, predovšetkým matiek o dieťa do troch rokov veku však stále patrí na Slovensku k dlhodobo preferovanej forme starostlivosti o dieťa. 
Pre cieľovú skupinu rodičov starajúcich sa o malé dieťa/deti do troch rokov veku a v prípade dlhodobo nepriaznivého stavu dieťaťa do šiestich rokov veku ide predovšetkým o opatrenia poskytovania rodičovského príspevku a príspevku na starostlivosť o dieťa. Obidvoma dávkami štát aktívne podporuje rodiny s deťmi a prispieva na finančné zabezpečenie rodičov, ktorí sa starajú o  dieťa do troch rokov veku alebo o dieťa s dlhodobo nepriaznivým zdravotným stavom do šiestich rokov veku dieťaťa. Umožňuje rodičom počas tejto starostlivosti rozhodnúť sa pre výkon zamestnania, pričom sa akceptuje rozhodnutie rodiča osobne sa starať o dieťa alebo vykonávať zárobkovú činnosť, prípadne sa zúčastňovať na vzdelávacích aktivitách dennou formou stredoškolského alebo vysokoškolského štúdia. Rodič, ktorý zabezpečuje starostlivosť o dieťa do troch rokov veku a ktorý sa rozhodne vrátiť späť do práce skôr, ako dieťa dovŕši vek tri roky sa môže rozhodnúť, či bude poberať rodičovský príspevok, alebo požiada o príspevok na starostlivosť o dieťa, ktorého suma je vyššia a je výhodnejší v tých prípadoch, ak má rodič viac detí do troch rokov veku a ak starostlivosť o dieťa zabezpečuje prostredníctvom zariadení (napr. súkromné alebo mestské detské jasle). 
Vzhľadom na vysokú efektívnosť predmetného nástroja, narastajúcich výdavkov súvisiacich so starostlivosťou o maloleté deti, ako aj vytváraním podmienok pre zaradenie sa rodičov, predovšetkým matiek na trh práce sa  účinnosťou od 1. januára 2016  zvýšila maximálna suma príspevku na starostlivosť o dieťa z 230 eur na 280 eur. Taktiež sa znížila administratívna zaťaženosť rodičov pri poskytovaní príspevku na starostlivosť  odstránením povinnosti mesačného preukazovania skutočných výdavkov rodiča za starostlivosť poskytovanú jeho dieťaťu platiteľovi. 
Poskytovaním príspevku na starostlivosť o dieťa sa nepriamo vytvoril priestor na vznik a rozvoj flexibilnejších služieb starostlivosti o dieťa v domácom prostredí, alebo mimo neho, v jasliach. Keďže formálna starostlivosť o deti do troch rokov veku je poskytovaná iba 4 % detí, kladie sa dôraz na rozvoj služieb starostlivosti o  deti do troch rokov veku na komunitnej úrovni, čo je kľúčovou úlohou pri zosúlaďovaní rodinného a pracovného života. 
Prostredníctvom synergického prepojenia dvoch operačných programov, a to Operačného programu Ľudské zdroje a Integrovaného rozvojového operačného programu sa plánuje v programovom období 2014 - 2020 vybudovanie 90 zariadení služieb starostlivosti o deti do troch rokov veku na komunitnej úrovni s kapacitou približne 1800 miest. Prostredníctvom operačných programov sú alokované finančné prostriedky na zabezpečenie investičných, materiálnych a personálnych podmienok na rozvoj  služieb starostlivosti o dieťa do troch rokov veku, ako aj finančné prostriedky na prehlbovanie odborného vzdelania a zvyšovania kvalifikácie zamestnancov vykonávajúcich služby starostlivosti o dieťa. Kľúčovú úlohu tu zohrávajú jednotlivé regióny, ktoré majú nastavené svoje regionálne integrované územné stratégie na základe ich reálnych potrieb.
V tejto súvislosti sa vypracovávajú východiská pre nastavenie legislatívneho rámca súvisiaceho s vytváraním zariadení, so zabezpečením služieb starostlivosti o dieťa do troch rokov veku, so stanovením a napĺňaním kvalifikačných predpokladov zamestnancov, organizačným zabezpečením a činnosťou zariadení, ako aj so zavedením ročného štatistického výkazu. Samotný legislatívny proces sa bude realizovať v roku 2016. Potreba legislatívnej úpravy vychádza z existencie zariadení pre deti, ktoré momentálne nie sú regulované a nie je zrejmý ani ich presný počet. Zariadenia sú zriaďované mestami, obcami, fyzickými, alebo právnickými osobami na základe viacerých zákonov napr. živnostenský, školský zákon, zákon o neziskových organizáciách atď. V záujme je regulácia a zamedzenie prílišnej voľnosti poskytovateľom služieb verejným alebo neverejným, monitorovanie výkonu a kvality nad poskytovanou starostlivosťou deťom do troch rokov veku. 
Za účelom prípravy legislatívneho rámca v nadväznosti na plnenie cieľa zvýšenia kapacít, budovania zariadení pre deti do troch rokov veku vznikla pod gesciou Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny SR pracovná skupina, pozostávajúca z predstaviteľov Ministerstva zdravotníctva SR, Ministerstva školstva, vedy, výskumu a športu SR a Úradu verejného zdravotníctva SR, ktorej náplňou je rokovať ohľadom problematiky zariadení služieb starostlivosti o deti. 
Ďalším opatrením zameraným na podporu rovnováhy medzi pracovným a rodinným životom je zvýšenie materského. Zákonom č. 407/2015 Z.z., ktorým sa mení a dopĺňa zákon o sociálnom poistení, sa s účinnosťou od 1. januára 2016 zvýšilo materské zo 65% na       70% denného vymeriavacieho základu alebo pravdepodobného denného vymeriavacieho základu, a to v zámere podpory rodičov, ktorí pred nástupom na materskú dovolenku vykonávali zárobkovú činnosť a boli nemocensky poistení. Vzhľadom na daňovo-odvodové zaťaženie príjmu z práce sa týmto opatrením dosiahla náhrada čistej mzdy približne na úrovni 90 %. Výška materského sa od 1. januára 2016 upravila aj tým poistencom, ktorí začali poberať materské pred 1. januárom 2016 a poberajú ho aj po 31. decembri 2015.
V záujme podpory zosúlaďovania pracovného a rodinného života sa v roku 2015 realizoval mimoriadne úspešný pilotný národný projekt „Rodina a práca“. Prostredníctvom projektu boli  podporené pracovné miesta formou flexibilných foriem práce. Podmienkou  projektu bolo, že pracovné miesta budú obsadené buď osobami na rodičovskej dovolenke, alebo osobami s dieťaťom pred nástupom do školy (cca do veku 6 rokov), ktoré boli dotované vo výške 90% celkovej ceny práce, maximálne však do výšky priemernej mzdy v národnom hospodárstve. V druhom prípade pri zamestnávaní matiek s deťmi vo veku 6-10 rokov  bola forma podpory vo výške 50% z celkovej ceny práce.
Projekt sa zameriaval aj na oblasť vytvárania vhodných prorodinných podmienok a  starostlivosti o detí v rodinách zamestnaných rodičov. Cieľom projektu bolo zlepšenie podmienok pre zosúladenie rodinného a pracovného života podporou tzv. kútikov dočasnej starostlivosti. Kútiky dočasnej starostlivosti mohli vytvárať buď priamo zamestnávatelia alebo spolupracujúce organizácie poskytujúce služby starostlivosti o deti. Preplatené boli náklady celkovej ceny práce odborného pedagogického personálu (vychovávateľky či vychovávateľa), najviac však vo výške celkovej ceny práce vypočítanej z mediánu mesačnej hrubej mzdy na tejto pracovnej pozícii (ide o cca 700 eur hrubej mzdy). 
Nakoľko je dlhodobejšie zaznamenaný nedostatok  kapacít v materskej škole,  rezort školstva  z rozpočtu jeho kapitoly na rok 2015 vyčlenil finančné prostriedky na dotáciu na prístavbu, výstavbu a rekonštrukcie priestorov pre potreby materských škôl a zariadení školského stravovania pri týchto materských školách. Cieľom dvoch  výziev bolo prispieť k rozšíreniu kapacít materských škôl a postupne do roku 2020 dosiahnuť 95% účasť detí vo veku 4 až 5 rokov na predprimárnom vzdelávaní v materských školách.
Na základe výsledkov hodnotenia prvej výzvy (január 2015) dotáciu získalo 113 žiadateľov, pre ktorých bude rozdelená suma 9 500 000 eur. Z tejto sumy je vyčlenených        9 000 000 eur na kapitálové výdavky a 500 000 eur na bežné výdavky. Na základe výsledkov hodnotenia druhej výzvy (júl 2015) dotáciu získalo 78 žiadateľov, pre ktorých bude rozdelená suma 5 000 000 eur. Z tejto sumy je vyčlenených 4 750 000 eur na kapitálové výdavky a 250 000 eur na bežné výdavky.

4.	Podpora prístupu ku kvalitným službám	
	V oblasti podpory prístupu ku kvalitným službám zaujíma nezastupiteľné miesto oblasť poskytovania sociálnych služieb. Sociálne služby v SR sa od roku 2009 poskytujú v súlade so zákonom o sociálnych službách. Zákon o sociálnych službách upravuje právne vzťahy a podmienky poskytovania sociálnych služieb, financovanie sociálnych služieb a dohľad nad poskytovaním sociálnych služieb. 
V oblasti podpory rozvoja sociálnych služieb sa v hodnotenom  období prostredníctvom Operačného programu Zamestnanosť a sociálna inklúzia 2007 – 2013 realizovalo niekoľko národných projektov, ktoré významne prispeli k rozvoju kvalitných sociálnych služieb.
V novembri 2015 sa ukončila realizácia národného projektu Komunitné centrá (ďalej len „NP KC“). NP KC bol realizovaný od 1. januára 2014 do 31. novembra 2015, a to vo všetkých samosprávnych krajoch okrem Bratislavského kraja. Celková alokácia na NP KC bola vo výške 17 173 522,80 eur. NP KC bol určený najmä pre skupinu obyvateľov sociálne vylúčených alebo ohrozených sociálnym vylúčením s dôrazom na marginalizované rómske komunity, pre ktorých je charakteristická neschopnosť participovať na sociálnom, ekonomickom, politickom a kultúrnom živote v dôsledku faktorov ako sú napríklad nízky príjem, zlý zdravotný stav, nedostatočné vzdelanie, slabý kontakt s majoritnou populáciou a diskriminácia. Do NP KC bolo spolu zapojených 168 komunitných centier. V novom programovom období 2014 - 2020 sa bude realizovať národný projekt Podpora vybraných sociálnych služieb krízovej intervencie na komunitnej úrovni (ďalej len „NP PVSSKIKÚ“), prostredníctvom ktorého sa zabezpečí kontinuálne nadviazanie na NP KC, čo umožní aplikovať overené postupy a opatrenia z ukončeného pilotného NP KC s uplatnením inovatívnych postupov. Realizáciou NP PVSSKIKÚ sa rozšírila podpora výkonu poskytovaných sociálnych služieb krízovej intervencie na komunitnej úrovni o podporu nízkoprahových denných centier a nízkoprahových sociálnych služieb pre deti a rodinu  a  súčasne sa rozšírilo aj oprávnené územie pre poskytovanie sociálnych služieb krízovej intervencie, na celé územie Slovenskej republiky vrátane Bratislavského kraja. Uvedeným sa rozšírila cieľová skupina, ktorej sú poskytované služby krízovej intervencie na komunitnej úrovni, rozšíril sa rozsah poskytovaných odborných činností a aktivít  realizovaných v oblasti podpory osôb ohrozených chudobou a sociálnym vylúčením v regiónoch. Aktuálne k 01.05.2016 je vo výkone 55 poskytovateľov KC/NDC/NSSDR so 162 zamestnancami. Od 01.05. 2016 je vo výkone aj 7 regionálnych koordinátorov IA MPSVR SR. Celkovo je k 10.05.2016 zazmluvnených 82 poskytovateľov sociálnych služieb, z toho 55 verejných poskytovateľov a 27 neverejných poskytovateľov.
	Ďalej prebiehala a prebieha realizácia národného projektu Terénna sociálna práca      v obciach (ďalej len „NP TSP“), ktorá sa v SR začala v pilotných projektoch (implementovaných predovšetkým prostredníctvom mimovládnych organizácií) koncom deväťdesiatych rokov minulého storočia. Od uvedeného obdobia sa realizuje v rámci rôznych projektov a programov, pričom napriek odlišným pomenovaniam (komunitná sociálna práca, terénna sociálna práca, sociálna práca v komunitách a pod.) sa obsahovo jedná o tú istú činnosť – terénnu sociálnu prácu vykonávanú v prirodzenom prostredí klientov. V období rokov 2012 – 2015 bol projekt financovaný prostredníctvom OP Zamestnanosť a sociálna inklúzia a tento projekt bol ukončený k 31.12.2015. Počet terénnych sociálnych pracovníkov a asistentov terénnych sociálnych pracovníkov bol 893 osôb k 20. novembru 2015 a počet klientov, ktorým boli poskytnuté služby terénnej sociálnej práce presiahol počet 92 000. NP TSP bol realizovaný v 294 lokalitách. NP TSP je zameraný na pomoc osobám, ktoré žijú v riziku chudoby, sú ohrozené sociálnym vylúčením alebo sú sociálne vylúčené. Klientmi projektu sú napr. osoby z marginalizovaných rómskych komunít, viac ako 4 500 osôb so zdravotným postihnutím a i. Rovnaké cieľové skupiny a ciele si stanovuje Operačný program Ľudské zdroje 2014-2020, ktorý buď formou priamej podpory týchto osôb, alebo zvyšovaním dostupnosti a kvality služieb, celkovej sociálnej infraštruktúry a ďalších nástrojov pomoci prostredníctvom preventívnych opatrení, vzdelávania, odbornej prípravy, výskumu, zdravotnej starostlivosti a pod. smeruje svoje aktivity osobám, ktoré žijú v riziku chudoby, sú ohrozené sociálnym vylúčením alebo sú sociálne vylúčené. Realizáciu terénnej sociálnej práce prostredníctvom NP TSP možno považovať za hospodárnejšiu (nižšie nepriame výdavky), systémovú, viac efektívnu (zosieťované koordinačné centrá) a kvalitnejšiu (supervízia v teréne, odborné workshopy a i.). Preto bola zabezpečená kontinuita tohto úspešného a potrebného projektu aj v tomto programovom období 2014 – 2020 a jeho pokračovanie v dvoch fázach je dizajnované na 7 rokov. K 11.05.2016 je účinných 222 zmlúv o spolupráci, v cca 30 obciach sú aktuálne vyhlásené výberové konania, ktoré prebehnú v priebehu mája. Prvá fáza projektu v trvaní 4 rokov predpokladá zapojenie cca 230 obcí a celkovo približne 600 terénnych sociálnych pracovníkov a terénnych pracovníkov. Hlavným cieľom projektu je zvýšiť aktivitu osôb ohrozených chudobou alebo sociálnym vylúčením za účelom ich lepšieho uplatnenia na trhu práce a zlepšiť prístup ku kvalitným službám na zabezpečenie nevyhnutných podmienok na uspokojovanie základných životných potrieb.
Na snahe podporiť zotrvanie ľudí odkázaných na pomoc čo najdlhšie v ich prirodzenom rodinnom prostredí sa významnou mierou podieľal aj Národný projekt Podpory opatrovateľskej služby, realizovaný v rokoch 2014 až 2015 z prostriedkov Európskeho sociálneho fondu v rámci Operačného programu Zamestnanosť a sociálna inklúzia s celkovou výškou alokácie 28 mil. Eur.
Cieľom národného projektu bolo umožniť poskytovať opatrovateľskú službu väčšiemu počtu osôb odkázaných na pomoc inej osoby a vytvoriť predpoklady rozšírenia poskytovania opatrovateľskej služby aj do regiónov, resp. obcí, ktoré doteraz reálne túto formu sociálnych služieb – opatrovateľskú službu poskytovali len v obmedzenom rozsahu alebo vôbec neposkytovali. 
Realizáciou Národného projektu Podpora opatrovateľskej služby sa zvýšil počet prijímateľov opatrovateľskej služby o 3 584 a na druhej strane sa vytvorili nové pracovné miesta pre opatrovateľov/opatrovateľky v počte 3 620. Projektom sa pomohlo obciam, ktoré doteraz z finančných dôvodov opatrovateľskú službu neposkytovali alebo ju poskytovali len v nevyhnutnej miere, resp. neverejným poskytovateľom sociálnych služieb, u ktorých zabezpečujú obce poskytovanie opatrovateľskej služby pre svojich občanov. 
Nasledujúci Národný projekt Podpora opatrovateľskej služby podporený z prostriedkov Európskeho sociálneho fondu v rámci Operačného programu Ľudské zdroje vo výške 50 mil. Eur sa začal realizovať v januári 2016, realizovaný bude po dobu 33 mesiacov na celom území Slovenskej republiky s predpokladaným počtom podporených pracovných miest opatrovateľov/opatrovateliek 3 300. 
Hlavným cieľom Národného projektu Podpora opatrovateľskej služby je podporiť ďalší rozvoj domácej opatrovateľskej služby za účelom predchádzania umiestňovania fyzických osôb odkázaných na pomoc inej osoby pri sebaobsluhe do pobytových zariadení sociálnych služieb. Ambíciou projektu je umožniť poskytovanie opatrovateľskej služby väčšiemu počtu osôb odkázaných na pomoc inej osoby v prirodzenom domácom prostredí, zvýšiť dostupnosť opatrovateľskej služby, vytvoriť/udržať pracovné miesta a podporiť tým zamestnanosť vo všetkých regiónoch SR. V projekte boli vykonané rozsiahlejšie zmeny, ktoré vychádzali z implementačnej praxe z ukončeného národného projektu. 
Nanovo sa nastavili podmienky podpory tak, aby sa zabezpečila napríklad územná proporcionalita podpory podľa veľkosti samosprávnych krajov a zároveň došlo aj k rozšíreniu aktivít na územie Bratislavského samosprávneho kraja. Nový projekt umožní aj väčšiu flexibilitu úväzkov opatrovateliek tak, aby poskytovateľ mohol lepšie pokryť potreby opatrovaných. Výstupom projektu by mal byť, okrem samotného zabezpečenia výkonu opatrovateľskej služby, aj návrh systému zabezpečenia optimálnej finančnej podpory tejto sociálnej služby.	
Veľmi dôležitou oblasťou v rámci rozvoja kvalitných služieb je oblasť deinštitucionalizácie, a to tak v oblasti deinštitucionalizácie poskytovaných sociálnych služieb, ako aj v oblasti náhradnej starostlivosti o deti. Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR každoročne predkladá na základe uznesenia vlády SR č. 761 z 30. novembra 2011, bodu B.3. na rokovanie vlády SR informáciu o plnení opatrení a úloh vyplývajúcich zo Stratégie deinštitucionalizácie systému sociálnych služieb a náhradnej starostlivosti v SR (ďalej len „stratégia“). Základným zámerom deinštitucionalizácie v Slovenskej republike je vytvorenie a zabezpečenie podmienok pre nezávislý a slobodný život všetkých občanov, odkázaných na pomoc spoločnosti, v prirodzenom sociálnom prostredí komunity, prostredníctvom komplexu kvalitných alternatívnych sociálnych služieb a opatrení sociálnoprávnej ochrany detí a sociálnej kurately.

Zmena systému poskytovania celoročných pobytových sociálnych služieb na komunitné služby bolo hlavným cieľom pilotného Národného projektu „Podpora procesu deinštitucionalizácie a transformácie systému sociálnych služieb“ (ďalej NP DI), ktorý sa realizoval v rokoch 2013 – 2015 v rámci Operačného programu Zamestnanosť a sociálna inklúzia. Do projektu bolo zapojených 6 samosprávnych krajov a 10 zariadení soc. služieb. V pilotnom NP DI v rámci vzdelávaní bolo vyškolených 409 účastníkov (najmä zamestnancov zariadení sociálnych služieb a prijímateľov sociálnych služieb, zamestnancov štátnej správy a územnej samosprávy), čím  je príslušný ukazovateľ projektu naplnený na 102, 25 % a zapojené zariadenia sú pripravené a zainteresované osoby sú vyškolené na proces transformácie a v súčasnosti pracujú na Transformačných plánoch svojich zariadení, aby sa mohli po zverejnení výzvy uchádzať o podporu z Integrovaného regionálneho operačného programu. 
	V programovom období 2014-2020 bude realizovaný Národný projekt „Deinštitucionalizácia zariadení sociálnych služieb – Podpora transformačných tímov“, ktorý bol dňa 09.06.2015, schválený na zasadnutí komisie pri Monitorovacom výbore. V tomto národnom projekte budú využité poznatky z pilotného národného projektu a prostredníctvom tranformačných plánov jednotlivých zariadení bude zabezpečená aj synergia podpory projektov z IROP. Hlavnými aktivitami NP DI bude vzdelávanie manažmentu poskytovateľov a zriaďovateľov sociálnych služieb a príprava transformačných plánov. Hlavným cieľom projektu bude príprava, kreovanie a systematická metodická podpora transformačných tímov pri tvorbe transformačných plánov konkrétnych zariadení sociálnych služieb zapojených do procesu prechodu z inštitucionálnej na komunitnú starostlivosť a naštartovanie transformačných procesov v komunitách, kde sa tieto zariadenia budú nachádzať. Projekt bude realizovaný v rámci územia celej Slovenskej republiky, jeho trvanie je plánované na 66 mesiacov a priemerný počet nových zapojených zariadení v rámci projektu počas jedného kalendárneho roka bude 17.
V oblasti sociálnoprávnej ochrany detí a sociálnej kurately sa taktiež významným spôsobom presadzuje proces deinštitucionalizácie a transformácie náhradnej starostlivosti  pre deti na komunitnej úrovni. Osobitný dôraz je kladený na predchádzanie vynímania detí z pôvodných, biologických rodín.  Rozvíjajú sa  opatrenia v oblasti náhradnej rodinnej starostlivosti a postupne sa nahrádza klasická inštitucionálna starostlivosť nízko kapacitnými pobytovými formami (rodinné domy, byty) na komunitnej úrovni.  Proces deinštitucionalizácie a transformácie náhradnej starostlivosti pre deti a nahrádzania klasickej inštitucionálnej starostlivosti nízko kapacitnými pobytovými formami (rodinné domy, byty) pokračoval v roku  2015 plnením úloh Koncepcie zabezpečovania výkonu súdnych rozhodnutí v detských domovoch na roky 2012 – 2015 s výhľadom do roku 2020 - Plán transformácie  a deinštitucionalizácie náhradnej starostlivosti.
V súlade so Stratégiou deinštitucionalizácie systému sociálnych služieb a náhradnej starostlivosti v SR sa v rámci Operačného programu Zamestnanosť a sociálna inklúzia 2007 - 2013 realizoval národný projekt „Podpora deinštitucionalizácie náhradnej starostlivosti I. (01/2013-11/2015)“. Výsledkom národného projektu je vytvorený nový inovatívny model manažmentu sanácie rodiny s dôrazom na multidisciplinaritu, spoluprácu, koordináciu a podporu aktívnej participácie rodiny, ktorý je aktívne využívaný v rámci všetkých úradov práce, sociálnych vecí a rodiny a aj detských domovov. Ďalej sa vytvorili Centrá podpory profesionálnych rodičov, ktoré sú organizačnou súčasťou príslušného detského domova – centrá poskytujú podporu profesionálnym rodičom prostredníctvom odborných tímov. Dôležitým je aj vytvorenie pozície rodinného asistenta na úradoch práce, sociálnych vecí a rodiny a jeho zameranie do roviny podpory a pomoci rodine v ohrození. V rámci národného projektu bola vytvorená príručka o syndróme CAN (poznatky k včasnej identifikácii týrania, zneužívania a zanedbávania dieťaťa, obsahuje i návody praktických postupov účinnej pomoci dieťaťu, informácií k rozpoznávaniu jednotlivých foriem syndrómu CAN, ich príznakov a následkov). Ďalej  sa uskutočnil výskum v oblasti náhradnej rodinnej starostlivosti so zameraním na pestúnsku starostlivosť pre ťažko umiestniteľné deti, ktorý je východiskom pre realizáciu vytvorenia a pilotného overenia postupu podpory pestúnskej starostlivosti pre ťažko umiestniteľné deti. Projekt poskytol aj špecializované vzdelávanie pre zamestnancov oddelení sociálnoprávnej ochrany detí a sociálnej kurately, ktoré prispelo k zvýšeniu profesionality ohľadom výkonu opatrení sociálnoprávnej ochrany detí a sociálnej kurately v prirodzenom rodinnom prostredí. Zabezpečenie kontinuity a profesionality výkonu sociálnej práce v rámci sociálnoprávnej ochrany detí a sociálnej kurately si vzhľadom na počet klientov a vynikajúce skúsenosti s novým inštitútom rodinný asistent vyžaduje udržateľnosť a navýšenie počtu rodinných asistentov pôsobiacich na úradoch práce, sociálnych vecí a rodiny. 

Ďalej sa od februára 2014 do novembra 2015 realizoval národný projekt „Pilotná podpora zvyšovania efektivity poskytovania dávok a výkonu opatrení sociálnoprávnej ochrany detí a sociálnej kurately v rodinnom prostredí“(ďalej „NP efektivita I“), ktorý priniesol výsledky v oblasti podpory  práce v teréne v oblasti dávok a sociálnoprávnej ochrany detí a sociálnej kurately prostredníctvom vytvorenia špecifických pracovných pozícií - terénnych sociálnych pracovníkov vo všetkých oblastiach výkonu sociálnych vecí a rodiny na úradoch práce, sociálnych vecí a rodiny (vrátane ich prípravy na spoločnú prácu v teréne). 
Podporil a zefektívnil spoluprácu a komunikáciu medzi jednotlivými organizačnými útvarmi na úradoch práce, sociálnych vecí a rodiny a bol vytvorený a pilotne overený integrovaný postup vo všetkých oblastiach odboru sociálnych vecí a rodiny. Zároveň vytvoril predpoklad pre dosiahnutie integrovaného prístupu v identifikovaní, diagnostike a následnom koordinovanom riešení problémov klientov odboru sociálnych vecí a rodiny, ako i výkonu opatrení na predchádzanie zneužívaniu sociálneho systému. 

V rámci Integrovaného regionálneho operačného programu (ďalej len „IROP“) pre programové obdobie 2014 - 2020 je hlavným cieľom prispieť k zlepšeniu kvality života a zabezpečiť udržateľné poskytovanie verejných služieb s dopadom na vyvážený a udržateľný územný rozvoj, hospodársku, územnú a sociálnu súdržnosť regiónov, miest a obcí.
	Na oblasť podpory prístupu ku kvalitným službám je v rámci IROP zameraná prioritná os 2, investičná priorita 2.1, špecifický cieľ 2.1.1.: Podporiť prechod poskytovania sociálnych služieb a zabezpečenia výkonu opatrení sociálnoprávnej ochrany detí a sociálnej kurately v zariadení z inštitucionálnej formy na komunitnú a podporiť rozvoj služieb starostlivosti o dieťa do troch rokov veku na komunitnej úrovni.
Predpokladaný dopad podpory: 
-	kapacita podporených zariadení sociálnych služieb - v rámci menej rozvinutých regiónov 3 200 miest v sociálnych službách a v rámci viac rozvinutého regiónu 180 miest v sociálnych službách, 
-	kapacita podporených zariadení výkonu opatrení sociálnoprávnej ochrany detí a sociálnej kurately v rámci menej rozvinutých regiónov 675 miest vo výkone opatrení sociálnoprávnej ochrany detí a sociálnej kurately a v rámci viac rozvinutého regiónu      135 miest vo výkone opatrení sociálnoprávnej ochrany detí a sociálnej kurately,
-	počet transformovaných zariadení sociálnych služieb - vďaka podpore v rámci menej rozvinutých regiónov 30 zariadení, v rámci viac rozvinutého regiónu 2 zariadenia, 
-	počet zariadení starostlivosti o deti do troch rokov veku - v rámci menej rozvinutých regiónov 82 zariadení a v rámci viac rozvinutého regiónu 8 zariadení.

Úloha pokračovať v profesionalizácii sociálnej práce v súlade s európskymi trendmi, bola realizovaná vznikom Slovenskej komory sociálnych pracovníkov a asistentov sociálnej práce, ktorej vznik a fungovanie upravuje zákon o sociálnej práci a o podmienkach na výkon niektorých odborných činností v oblasti sociálnych vecí a rodiny. Slovenská komora sociálnych pracovníkov a asistentov sociálnej práce je nezávislá, nepolitická, samosprávna profesijná organizácia, ktorá združuje sociálnych pracovníkov a asistentov sociálnej práce v Slovenskej republike. Plní a zabezpečuje plnenie úloh stanovených zákonom, štatútom a ďalšími vnútornými predpismi predmetnej komory. Spolupracuje s orgánmi verejnej správy, stavovskými organizáciami, vzdelávacími inštitúciami a ďalšími právnickými a fyzickými osobami.

Od 1. januára 2016 nadobudlo účinnosť Nariadenie vlády Slovenskej republiky          č. 5/2016, ktorým sa vykonávajú niektoré ustanovenia zákona o sociálnej práci a o podmienkach na výkon niektorých odborných činností v oblasti sociálnych vecí a rodiny, ktoré ustanovuje sústavu špecializovaných odborov sociálnej práce, ako aj špecializačné vzdelávacie programy (Sociálna posudková činnosť a Sociálna kuratela) a ich štandardy.

V roku 2015 bol prijatý zákon č. 175/2015, ktorým sa mení a dopĺňa zákon o rodine a ktorým sa mení a dopĺňa o.i aj zákon o sociálnoprávnej ochrane detí a o sociálnej kuratele. Cieľom noviel zákonov bolo najmä  zakotvenie zásady záujmu dieťaťa; zvýšenie efektu výchovných opatrení v prípade, keď je možné resp. vhodné sanovať rodinu; špecifikovanie pravidiel nariadenia ústavnej starostlivosti, ktoré má byť len výnimočným opatrením súdu, ak sa o dieťa nemôžu starať jeho rodiča a dieťa nie je možné zveriť do náhradnej osobnej starostlivosti resp. do pestúnskej starostlivosti; úprava podmienok zisťovania názoru  dieťaťa (právo dieťaťa) vyjadriť svoj  názor v súlade s Dohovorom OSN o právach dieťaťa; zlepšenie ochrany detí, ktoré sú zverené do náhradnej osobnej starostlivosti  alebo do pestúnskej   starostlivosti, ako aj riešenie aktuálnych aplikačných problémov.

Uvedenou právnou úpravou sa podporila nielen deinštitucionalizácia náhradnej starostlivosti, ale aj  ochrana práv detí zavedením niekoľkých významných legislatívnych opatrení aj pri určovaní a posudzovaní najlepšieho záujmu maloletého dieťaťa, predchádzanie ústavnej starostlivosti, ktorá má byť len výnimočným opatrením súdu (napr. zdôraznenie postupnosti foriem náhradnej starostlivosti ak sa o dieťa nemôžu starať jeho rodičia, nastupuje primárne starostlivosť príbuzných a blízkych, potom pestúnska starostlivosť a až na poslednom mieste ústavná starostlivosť, posilnenie úlohy výchovných opatrení, limitovanie dôvodov nariadenia ústavnej starostlivosti atď.), zisťovanie názoru dieťaťa a pod..

Opatrenia sociálnoprávnej ochrany detí a sociálnej kurately sú zacielené na široký okruh adresátov, t. j. okrem iného sa vykonávajú pre každé dieťa, ktoré má na území Slovenskej republiky obvyklý pobyt, alebo sa tu zdržiava bez sprievodu svojich zákonných zástupcov, príbuzných alebo osoby, ktorá je podľa práva alebo zvyku za dieťa zodpovedná. Dôraz sa kladie na úlohu rodičov pri riadnom a plnohodnotnom rozvoji detí, poskytovaniu ochrany najzraniteľnejším skupinám spoločnosti. Ochrana práv detí spadá do pôsobnosti rôznych štátnych či samosprávnych orgánov. 

V roku 2015 prebiehalo plnenie Národnej stratégie na ochranu detí pred násilím so zameraním na realizáciu medzirezortnej koordinácie na národnej aj miestnej úrovni. Dôraz bol v tejto súvislosti kladený na multidisciplinárne koordinačné stretnutia v územných obvodoch úradov práce, sociálnych vecí a rodiny, ktoré sa konali za účasti dotknutých subjektov (orgány sociálno-právnej ochrany detí a sociálnej kurately, útvary Policajného zboru SR, prokuratúry, súdy, centrá pedagogicko-psychologického poradenstva a prevencie, centrá špeciálno-pedagogického poradenstva, obce, okresné úrady, poskytovatelia zdravotnej starostlivosti, akreditované subjekty a ďalšie dotknuté subjekty), multidisciplinárne školenia uvedených subjektov, zvyšovanie povedomia prostredníctvom tematickej kampane realizovanej v rámci televíznych a rozhlasových staníc, ako aj prostredníctvom nástrojov           on-line komunikácie (facebook a youtube), doplnenej sprievodnými podujatiami . Kľúčovým komunikačným kanálom pre účely zvyšovania povedomia verejnosti (odbornej, dospelej laickej a detí) je webová stránka www.detstvobeznasilia.gov.sk . Dôraz bol tiež kladený na prípravu legislatívnych zmien (zákon o rodine, občiansky súdny poriadok, zákon o sociálnoprávnej ochrane detí a o sociálnej kuratele, Trestný zákon, Trestný poriadok) a na prípravu realizácie výskumu a zberu dát.

K zabezpečeniu ochrany práv detí a osôb so zdravotným postihnutím  prispieva aj zákon o komisárovi pre deti a komisárovi pre osoby so zdravotným postihnutím, účinný od   1. septembra 2015. Predmetný zákon rieši inštitucionálne zabezpečenie verejnej ochrany práv detí a verejnej ochrany práv osôb so zdravotným postihnutím. Podstatou činnosti komisárov je na rozdiel od ostatných orgánov ochrany práv, špecializovaná verejná ochrana práv – špecializácia spočíva v tom, že komisár sa v prípade detí zaoberá výlučne právami detí a komisár v prípade osôb so zdravotným postihnutím výlučne právami tejto skupiny uznanými v dohovoroch OSN (vrátane práv, ktoré okrem príslušných dohovorov vymedzuje aj Ústava SR). Predmetná právna úprava utvára podmienky na nezávislé pôsobenie komisárov (oddelený výkon oprávnení od iných orgánov s kompetenciami v oblasti ľudských práv, voľba Národnou radou Slovenskej republiky, nezlučiteľnosť funkcií, financovanie prostredníctvom dotácie).

V oblasti podpory detí a mládeže vláda SR dňa 13. januára 2016  uznesením               č. 16  schválila Koncepciu rozvoja práce s mládežou na roky 2016 - 2020. Koncepcia sa zaoberá potrebami mladých ľudí, kvalitou v práci s mládežou, aktérmi práce s mládežou, financovaním a zviditeľňovaním a uznávaním práce s mládežou. Jej implementácia bude realizovaná prostredníctvom aktivít súvisiacich s plnením cieľov a navrhnutých opatrení, ktoré budú každoročne vyhodnocované. 

V hodnotenom období bol realizovaný aj Národný projekt PRAKTIK, ktorý bol zameraný na ďalšie vzdelávanie pracovníkov s mládežou s postavením na praktickej skúsenosti. Výsledkom je 250 zapojených pracovníkov s mládežou, 245 zapojených mladých vedúcich, 1 novovzniknutý metodický portál, 14 odborných a tematických videometodík pre pracovníkov s mládežou ako aj širokú verejnosť, 9 novovzniknutých akreditovaných programov v práci s mládežou.

V rokoch 2011 až 2015 bol realizovaný Národný projekt KomPrax, ktorý  ponúkol mladým ľuďom od 15 rokov možnosť absolvovať bezplatné vzdelávanie zamerané na získanie kompetencií dôležitých pre úspešné uplatnenie sa v živote, aj na trhu práce. Obsahom projektu boli dve línie: uznávanie neformálneho vzdelávania v práci s mládežou a vzdelávacie aktivity pre účastníkov (11 500 účastníkov z celého Slovenska). Na záverečnej konferencii projektu bola podpísaná Deklarácia o uznávaní prínosu neformálneho vzdelávania v práci s mládežou ďalšími 60 zamestnávateľmi.
V hodnotenom období bol taktiež realizovaný aj grantový program - Programy SR pre mládež 2014 - 2020. Programami sa napĺňa viacero oblastí Stratégie SR pre mládež na roky 2014 -2020. 

Na účely zabezpečenia systematického prístupu k problematike štúdia študentov so špecifickými potrebami na vysokých školách a vytvorenia platformy na spoluprácu bola zriadená Rada ministra školstva, vedy, výskumu a športu Slovenskej republiky ako osobitný poradný orgán pri sekcii vysokých škôl. V súčasnosti Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu SR v spoluprácu so Slovenskou technickou univerzitou pripravuje podklady pre národný akčný plán na sprístupnenie vysokoškolského prostredia pre študentov so špecifickými potrebami. 

Podľa zákona o vysokých školách,  študentom študijných programov prvých dvoch stupňov a študijných programov podľa § 53 ods. 3, ktorí majú trvalý pobyt v Slovenskej republike sa na základe splnenia ustanovených podmienok priznáva sociálne štipendium, ktoré prispieva na úhradu nákladov spojených so štúdiom. Na sociálne štipendium je právny nárok. O nároku na priznanie sociálneho štipendia rozhoduje vysoká škola. 

V oblasti bytovej politiky je základným dokumentom štátu Koncepcia štátnej bytovej politiky do roku 2020, ktorá bola schválená uznesením vlády SR č. 13 zo dňa 7. januára 2015. Globálnym cieľom štátnej bytovej politiky je naďalej postupné zvyšovanie celkovej úrovne bývania tak, aby bolo pre obyvateľstvo dostupné a aby si každá domácnosť mohla zabezpečiť primerané bývanie. V súlade s uvedeným je vytvorený systém viacerých podporných ekonomických nástrojov rozvoja bývania, ktoré sú diferencované podľa sociálnej situácie záujemcov o bývanie. Podpora výstavby nájomných bytov určených pre sociálne bývanie je financovaná prostredníctvom kombinácie dotácií Ministerstva dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja SR  a zvýhodneného úveru zo Štátneho fondu rozvoja bývania.

	V zmysle zákona o dotáciách na rozvoj bývania a o sociálnom bývaní sa poskytuje dotácia na obstaranie nájomných bytov a súvisiacej technickej vybavenosti. V roku 2015 bola poskytnutá dotácia vo výške 31 182 190 eur, čím bolo podporených 1900 nájomných bytov určených na sociálne bývanie. Zároveň bolo podporené obstaranie technickej vybavenosti k 1 178 nájomným bytom, pričom suma podpory bola vo výške 1 956 920 eur.

	Zákon o Štátnom fonde rozvoja bývania zároveň umožňuje plnoletým fyzických osobám po ukončení ústavnej starostlivosti v detských domovoch a osobám s ťažkým zdravotným postihnutím (alebo aj domácnosti, ktorej členom je osoby s ťažkým zdravotným postihnutím) získať zvýhodnený úver na kúpu alebo výstavbu bytu až do výšky 100% obstarávacích nákladov (najviac však vo výške 60 000 eur) s 1% úrokovou mierou a lehotou splatnosti do 40 rokov. V roku 2015 Štátny fond rozvoja bývania priznal zvýhodnený úver 19 osobám s ťažkým zdravotným postihnutím v celkovej výške 954 890 eur. 

	Podpora nezávislého spôsobu života osôb so zdravotným postihnutím a podpora ich začlenenia do spoločnosti z hľadiska vytvorenia vhodným podmienok pre prístup k celému spektru podporných služieb, ktoré sú nevyhnutné pre zabránenie ich izolácii alebo segregácii, je legislatívne zabezpečená sledovaním dodržiavania podmienok bezbariérovosti stavieb v povoľovacích procesoch, prebiehajúcich na stavebných úradoch. V zmysle vyhlášky č. 532/2002 Z.z.. ktorou sa ustanovujú podrobnosti o všeobecných technických požiadavkách na výstavbu a o všeobecných technických požiadavkách na stavby užívané osobami s obmedzenou schopnosťou pohybu a orientácie, stavebné úrady v povoľovacích konaniach vedených podľa zákona o územnom plánovaní a stavebnom poriadku sú povinné sledovať dodržiavanie podmienok bezbariérovosti prístupu a užívania stavieb určených pre verejnosť alebo stavieb, v ktorých sa predpokladá zamestnávanie osôb so zdravotným postihnutím.
	
V súčasnosti sa pripravuje nová vyhláška, ktorou sa majú nanovo ustanoviť technické požiadavky na stavby užívané osobami so zdravotným postihnutím. V rámci legislatívneho procesu bude návrh vyhlášky priebežne konzultovaný so zástupcami organizácií, ktorých prioritnou úlohou je ochrana práv osôb s rôznymi druhmi zdravotného postihnutia.
	
V rámci rezortu školstva bola v roku 2015 realizovaná výzva na predloženie žiadostí   o financovanie rozvojového projektu pre školy regionálneho školstva „Odstránenie stavebných bariér - rovnosť príležitostí na vzdelávanie pre žiakov so zdravotným postihnutím 2015“ vo výške 300 tis. eur. Z uvedenej sumy bolo podporených 24 projektov. Priebežne sa poskytujú v rámci možností rozpočtu z kapitoly Ministerstva školstva, vedy, výskumu a športu SR a kapitoly Ministerstva vnútra SR finančné prostriedky na zabezpečenie bezbariérovosti v zmysle požiadaviek jednotlivých organizácií rezortu ministerstva školstva, útvarov ministerstva školstva, vyšších územných celkov, verejných vysokých škôl a okresných úradov. Za vecnú stránku zabezpečenia bezbariérovosti je zodpovedný konkrétny žiadateľ.

5.	Podpora integrácie marginalizovaných rómskych komunít	
Na národnej úrovni je podpora integrácie marginalizovaných rómskych komunít (ďalej len „MRK“) v plnej miere zohľadnená v jednom z východiskových dokumentov NRS, a to v Stratégii Slovenskej republiky pre integráciu Rómov do roku 2020 (ďalej len „Stratégia“). Stratégia obsahuje konkrétne opatrenia a aktivity zacielené na skupiny obyvateľstva patriace k sociálne znevýhodneným, a to na obyvateľov rómskych komunít a MRK. Jej hlavné zameranie smeruje k zastaveniu segregácie rómskych komunít, výraznému pozitívnemu obratu pri sociálnom začleňovaní rómskych komunít, nediskriminácii a zmene postoja väčšinového obyvateľstva voči rómskej menšine. Stratégia je nástrojom, ktorý prispieva k napĺňaniu politík zameraných na podporu sociálneho začlenenia a znižovanie chudoby. 

Koncom roka 2014 sa pristúpilo k procesu revízie Stratégie a k tvorbe nových akčných plánov na obdobie rokov 2016 – 2018 v oblasti vzdelávania, zamestnania, bývania, zdravia a troch prierezových oblastiach - finančné začlenenie, nediskriminácia a oblasť prístupov smerom k väčšinovej spoločnosti – Iniciatíva integrácie Rómov prostredníctvom komunikácie. Integrálnou súčasťou tohto procesu bolo nastavenie mechanizmu monitorovania a hodnotenia napĺňania cieľov stratégie.  

V záujme zabezpečenia aktívnej participácie a spolupráce všetkých relevantných subjektov v procese revízie stratégie a tvorbe akčných plánov bola Opatrením splnomocnenca vlády SR pre rómske komunity zriadená poradná komisia splnomocnenca vlády SR pre prípravu revízie a aktualizácie Stratégie, tvorbu a implementáciu jej akčných plánov, monitorovanie a hodnotenie, pozostávajúca zo zástupcov relevantných rezortov, zástupcov regionálnej a lokálnej samosprávy, akademickej obce a zástupcov mimovládnych organizácii. 

Návrhy jednotlivých akčných plánov boli spracúvané na úrovni tematických pracovných skupín pozostávajúcich z odborníkov pre dané oblasti, zástupcov ústredných orgánov štátnej správy, samosprávy, mimovládnych organizácií a zástupcov Úradu splnomocnenca vlády SR pre rómske komunity. 

Nové akčné plány nadväzujú na pôvodné ciele stratégie schválenej vládou SR v roku 2012, a reflektujú na Externé hodnotenie Stratégie SR pre integráciu Rómov do roku 2020 a ciele Operačného programu Ľudské zdroje na obdobie rokov 2014 – 2020 s dôrazom na ciele prioritných osí Integrácia marginalizovaných rómskych komunít a Technická vybavenosť v obciach s prítomnosťou MRK. 

Vzdelávanie sa zameriava okrem podporných a proinkluzívnych opatrení v hlavnom vzdelávacom prúde aj na predchádzanie neodôvodnenému zaraďovaniu rómskych detí do špeciálnych škôl z dôvodu ich sociálneho znevýhodnenia a taktiež na podporu vzdelávania aj v materinskom jazyku. 
	
Zamestnanosť sa zameriava na viacero oblastí zamestnanosti, ako aj samotnej zamestnateľnosti, taktiež na podporu budovania potrebných kapacít Úradu splnomocnenca vlády SR pre rómske komunity pre napĺňanie cieľov uvedenej oblasti a zlepšenie prepojenia odbornej prípravy a vzdelávania s potrebami trhu práce zvýšením dostupnosti programov zameraných na zlepšenie kvalifikačnej úrovne dlhodobo nezamestnaných uchádzačov o zamestnanie, zlepšenie podmienok zamestnávania ovplyvňujúcich zamestnávanie Rómov, predovšetkým z prostredia MRK atď.
	
V oblasti zdravia sú navrhované opatrenia zamerané na podporu kontinuity a zlepšovania kvality programov, ktoré v praxi našli svoje opodstatnenie, monitorovanie zdravotného stavu a súvisiacich aspektov, podporu zlepšovania životných podmienok a dostupnosti pitnej vody v MRK. 
	
Oblasť bývanie predstavuje aktivity, zamerané na priame zlepšovanie podmienok bývania a infraštruktúry v sociálne vylúčených lokalitách (najmä investičné aktivity), ďalej na aktivity smerujúce k zintenzívňovaniu a skvalitňovaniu sociálnych služieb súvisiacich s bývaním, skvalitňovaniu verejných politík v danej ako aj základných legislatívnych podmienok.

Inovatívnymi oblasťami akčných plánov sú oblasti ako finančné začlenenie, nediskriminácia a oblasť prístupov smerom k väčšinovej spoločnosti – Iniciatíva integrácie Rómov prostredníctvom komunikácie.

Podpora finančnej inklúzie marginalizovaných rómskych komunít prostredníctvom zvýšenia finančnej gramotnosti, zlepšenia prístupu k finančným službám, ochrany pred činnosťou úžerníkov a nelegálnymi praktikami úverových spoločností a sprístupnenia nástrojov oddlžovania pomôže zlepšiť finančné hospodárenie domácnosti.

Oblasť nediskriminácie je zameraná na zvýšenie účinnosti ochrany Rómov pred diskrimináciou efektívnejším využívaním antidiskriminačnej legislatívy, a to podporou účinnej ochrany Rómov pred diskrimináciou, zvýšením vedomostí o diskriminácii Rómov u aktérov rozhodovania, ale aj u samotných Rómov, ako aj posilnenie riešenia konfliktov medzi rómskou a väčšinovou populáciou. 

Akčný plán v oblasti prístupov smerom k väčšinovej spoločnosti – Iniciatíva integrácie Rómov prostredníctvom komunikácie nadväzuje na dokument Zmierňovanie stereotypov a predsudkov voči rómskej populácii: Vytvorenie komunikačnej stratégie a jej uplatnenie na vybraných profesiách prvého kontaktu vo vybranom regióne SR (Nadácia otvorenej spoločnosti 2014). Zámerom je scitlivenie verejnej mienky, zmiernenie stereotypov a predsudkov vo vzťahu k rómskej populácii zo strany majoritnej spoločnosti a posilnenie súdržnosti medzi Rómami a majoritou prostredníctvom zlepšenia koordinácie a vzájomnej informovanosti zainteresovaných subjektov, vypracovaním celoplošnej komunikačnej stratégie, vzdelávaním a scitlivovavaním profesijných skupín, ako aj spolupráca s médiami.

V zmysle zákona o poskytovaní dotácií v pôsobnosti Ministerstva vnútra SR, je každoročne zverejňovaná výzva na podporu sociálnych a kultúrnych potrieb a riešenia mimoriadne nepriaznivých situácií rómskej komunity. V roku 2015, v rámci aktivít Podpora vzniku nových komunitných centier, Podpora misijnej práce v marginalizovaných rómskych komunitách a Podpora stredných škôl poskytujúcich vzdelávanie najmä žiakom z prostredia marginalizovaných rómskych komunít, boli poskytnuté finančné prostriedky v celkovej výške 194 600 eur. 

Kľúčové opatrenie „podpora integrácie marginalizovaných rómskych komunít“ bude Úrad splnomocnenca vlády SR pre rómske komunity napĺňať ako prijímateľ troch národných projektov, ktorých projektové zámery boli schválené v mesiacoch august – september 2015. Prvý národný projekt, okrem priamej relevancie k predmetnému opatreniu, má svojim zameraním prínos aj v oblasti monitorovania a hodnotenia, ktoré tvorí súčasť NRS. Národný projekt Monitorovanie a hodnotenie politík zameraných na sociálne začleňovanie MRK (NP MaH NRIS) je prierezovým opatrením, ktorého cieľom je zabezpečiť komplexný systém monitorovania, hodnotenia a zberu dát o životných podmienkach rómskych komunít a MRK, taktiež monitorovanie a hodnotenie niektorých výstupov a výsledkov aktivít európskych štrukturálnych a investičných fondov v širšom kontexte aktivít (financovaných aj z iných zdrojov) zameraných na inklúziu MRK po dobu 7 rokov implementácie. Národné projekty „Take away“ - I. fáza Komplexná podpora pre integráciu obyvateľov MRK a „Komunitné centrá v mestách a obciach s prítomnosťou MRK“ – I. fáza budú realizované na vybranom území 150 lokálnych samospráv s najvyššou mierou segregačného indexu. Prostredníctvom komplexného súboru intervencií budú implementované konkrétne programy – terénna sociálna práca, program podpory vzdelávania detí v ranom detstve, program asistencie pri vysporiadavaní a legalizácií pozemkov a program komunitných centier, ktoré poskytnú príležitosť pre uplatňovanie dočasných vyrovnávacích opatrení pre ľudí z prostredia MRK zapojením do realizácie programov. Tieto národné projekty budú realizované v období siedmych rokov v členení na dve fázy, t.j. I. fáza – 4 roky a II. fáza – 3 roky.

K plneniu predmetného kľúčového opatrenia prispieva aj rezort pôdohospodárstva a rozvoja vidieka prostredníctvom bodového zvýhodnenia projektov riešiacich aj uľahčenie prístupu marginalizovaných skupín v rámci podopatrenia 6.4. Výzva na predmetné podopatrenie sa uskutočnila  od 19. júna do 21. septembra 2015 s celkovou finálnou finančnou alokáciou vo výške 102,6 mil. eur. V súčasnosti prebieha zazmluvňovanie úspešných žiadateľov. Žiadatelia, ktorí predkladajú žiadosti o nenávratný finančný príspevok v rámci opatrenia - 7 – Základné služby a obnova dedín vo vidieckych oblastiach, podopatrení 7.2 – „Podpora na investície do vytvárania, zlepšovania alebo rozširovania všetkých druhov infraštruktúr malých rozmerov vrátane investícií do energie z obnoviteľných zdrojov a úspor energie – Investície do vytvárania, zlepšovania alebo rozširovania všetkých druhov infraštruktúr malých rozmerov“, 7.4 a 7.5 – „Podpora na investície do rekreačnej infraštruktúry, turistických informácií a do turistickej infraštruktúry malých rozmerov na verejné využitie“, ktorí sú zároveň uvedení v Atlase rómskych komunít 2013 a kde populácia Rómov je 15% a viac, sú povinní uplatniť pri verejnom obstarávaní sociálne hľadisko, týkajúce sa inklúzie MRK.
V oblasti stavebného poriadku a územného plánovania je podstatným problémom sídelných útvarov (osád) obývaných prevažne rómskymi komunitami z hľadiska stavebného zákona skutočnosť, že tieto sa nachádzajú najmä na majetkovo neusporiadaných pozemkoch. Pre ich usporiadanie je základným predpokladom formálne priznanie ich samotnej existencie v území, a to tým, že budú evidenčne zaregistrované územnoplánovacích dokumentáciách obcí, v katastri ktorých sa nachádzajú, a v rámci regionálneho plánovania bude prehodnotená ich budúca existencia v danej lokalite.
	Podľa zákona o poskytovaní dotácií na spracovanie územnoplánovacej dokumentácie obcí sú prijímané žiadosti o poskytnutie dotácií na spracovanie územnoplánovacej dokumentácie obcí. V rámci hodnotenia je bodovo zvýhodnená tá obec, na území ktorej sa nachádza MRK podľa Atlasu rómskych komunít na Slovensku v urbanistickej koncentrácii vnútri obce, alebo urbanistickej koncentrácii na okraji obce alebo v urbanisticky segregovanej koncentrácii. V roku 2015 sa poskytli dotácie na spracovanie územnoplánovacej dokumentácie 98 obciam v celkovej výške 679 061 eur.

6.	Reforma sociálnych transferov a odvodového zaťaženia ohrozených skupín	
S účinnosťou od 1. novembra 2013 bola zákonom o sociálnom poistení  zavedená tzv. odvodová úľava pre dlhodobo nezamestnaných, ako opatrenie zamerané na podporu zamestnanosti dlhodobo nezamestnaných osôb v zásade formou pracovného pomeru, ich zaradením do pracovného procesu a na podporu obnovenia alebo nadobudnutia pracovných návykov dlhodobo nezamestnaných osôb. Toto opatrenie malo smerovať aj k zatraktívneniu týchto nezamestnaných osôb pre zamestnávateľov. 
Po splnení podmienok ustanovených  v zákone o sociálnom  poistení sú tzv. dlhodobo nezamestnané osoby vyňaté z okruhu zamestnancov na účely nemocenského poistenia, dôchodkového poistenia a poistenia v nezamestnanosti, a to najviac počas prvých 12 kalendárnych mesiacov odo dňa vzniku pracovného pomeru alebo štátnozamestnaneckého pomeru. To znamená, že takýto zamestnanec nie je povinne nemocensky poistený, povinne dôchodkovo poistený, ani povinne poistený v nezamestnanosti a poistné na uvedené poistenia neplatí. Zároveň ani jeho zamestnávateľ neplatí poistné na nemocenské poistenie, dôchodkové poistenie, poistenie v nezamestnanosti a poistné do rezervného fondu solidarity v období najviac prvých 12 kalendárnych mesiacov odo dňa vzniku pracovného pomeru alebo štátnozamestnaneckého pomeru. Zamestnávateľ platí iba poistné na úrazové poistenie a garančné poistenie. 
V prípade ochorenia takýto zamestnanec má nárok na náhradu príjmu pri dočasnej pracovnej neschopnosti počas prvých desiatich dní dočasnej pracovnej neschopnosti. Zároveň sa naňho vzťahuje aj úrazové poistenie a garančné poistenie, z ktorých mu môžu vzniknúť nároky na dávky v prípade napr. pracovného úrazu a v prípade platobnej neschopnosti zamestnávateľa.
Skúsenosti s implementáciou tzv. odvodovej úľavy pre dlhodobo nezamestnaných v rokoch 2013 - 2015 na základe analyzovania štatistických údajov uvedených v prílohe možno zhrnúť nasledovne: 
-	počet dlhodobo nezamestnaných osôb, ktoré sa vďaka tomuto opatreniu zamestnali postupne rástol z 668 osôb k 31. decembru 2013 na 3 689 osôb k 30. septembru 2014 a následne klesal až na súčasných 2 130 osôb k 31. decembru 2015;
-	po skončení možnosti uplatnenia odvodovej úľavy od 1. novembra 2014 do 31. decembra 2015 zostalo na svojich miestach v jednotlivých mesiacoch od 34 po 161 osôb (mesačný priemer cca 92) a predstavovali podiel v rozmedzí 19,5% až 36,0% z osôb (priemer za obdobie 24,7%), ktoré mali začiatok uplatňovania úľavy pred 12 mesiacmi k sledovanému mesiacu;
-	k 31. decembru 2015 si uplatnilo úľavu celkovo 4 701 zamestnávateľov, pričom ich stav predstavoval 501 zamestnávateľov k 31. decembru 2013; 2 349 zamestnávateľov k 31. decembru 2014 a 1 645 zamestnávateľov k 31. decembru 2015;
-	z regionálneho pohľadu sa najviac osôb zamestnalo v Prešovskom kraji, pričom ich podiel sa vyvíjal z 28% k 31. decembru 2013 na 18,8% k 31. decembru 2014 a na 21,9% k 30. septembru 2015 (naopak najmenej osôb sa zamestnalo v Trnavskom kraji s podielom 6,0% k 31. decembru 2013; 6,2% k 31. decembru 2014 a  6,0% k 30. septembru 2015).
Z pohľadu sektora sa najviac osôb zamestnalo vo veľkoobchode a maloobchode, pričom podiel tohto sektora sa vyvíjal z 23% k 31. decembru 2013 na 26,4% k 31. decembru 2014 a na 24,5% k 30. septembru 2015 (druhý najväčší podiel predstavovala priemyselná výroba s podielom 17,6% k 31. decembru 2013; 15,8% 31. decembru 2014 a  14,2% k 30. septembru 2015).
S účinnosťou od 15. decembra 2015 sa odvodová úľava, ktorá bola do systému sociálneho poistenia zavedená pre dlhodobo nezamestnaných s účinnosťou od 1. novembra 2013, rozširuje aj na zamestnávanie osôb z najmenej rozvinutých okresov. Zoznam najmenej rozvinutých okresov vedie Ústredie práce, sociálnych vecí a rodiny v súlade so zákonom        o podpore najmenej rozvinutých okresov. Odvodová úľava sa tak týka aj zamestnancov, ktorí boli vedení v evidencii uchádzačov o zamestnanie najmenej šesť po sebe nasledujúcich mesiacov pred vznikom pracovného pomeru alebo štátnozamestnaneckého pomeru, dôvodom vyradenia z evidencie uchádzačov o zamestnanie bol vznik tohto pracovného pomeru alebo štátnozamestnaneckého pomeru a majú trvalý pobyt v niektorom z najmenej rozvinutých okresov. Po splnení podmienok ustanovených v zákone o sociálnom poistní, predstavuje predmetné opatrenie tzv. odvodovú úľavu pre zamestnávateľa, ako aj pre zamestnanca, a to najdlhšie na obdobie prvých 12 kalendárnych mesiacov odo dňa vzniku pracovného pomeru alebo štátnozamestnaneckého pomeru. Zamestnávateľ, ani zamestnanec nemusí platiť poistné na sociálne poistenie, okrem úrazového a garančného poistenia, ktoré platí zamestnávateľ. 

Na základe štatistických údajov Sociálnej poisťovne počet nezamestnaných osôb z najmenej rozvinutých okresov, ktoré sa zamestnali, predstavoval 58 osôb k 29. februáru 2016.

Na podporu prijatia nízko plateného zamestnania sa zaviedlo od januára 2014 v rámci nového zákona o pomoci v hmotnej núdzi aj opatrenie, ktoré má motivovať fyzické osoby nielen k uplatneniu sa na trhu práce, ale taktiež ich záujmu udržať si zamestnanie s nízkou mzdou. Zaviedlo sa v rámci systému pomoci v hmotnej núdzi poskytovanie osobitného príspevku. 

V záujme zvýšenia prínosu, motivácie a výraznejšieho prepojenia poskytovanej pomoci v hmotnej núdzi dlhodobo nezamestnaným alebo dlhodobo neaktívnym osobám v produktívnom veku s uplatnením sa na trhu práce a udržaním si zamestnanie sa následne od 1. januára 2015 vymedzili nové podmienky pre vznik nároku na osobitný príspevok, a to súbehom tejto finančnej podpory, príjmu zo zamestnania a pomoci v hmotnej núdzi.  Príjemca pomoci v hmotnej núdzi, ktorý sa zamestná najmenej v rozsahu polovice týždenného pracovného času a jeho príjem je najmenej vo výške minimálnej mzdy do dvojnásobku minimálnej mzdy, môže počas dvanástich mesiacov poberať osobitný príspevok súbežne so mzdou (prvých 6 mesiacov v sume 126,14 Eur a ďalších 6 mesiacov v sume 63,07 Eur). Právna úprava nevylučuje poberanie predmetného príspevku v situácií, keď občan alebo celá domácnosť zostane naďalej v systéme pomoci v hmotnej núdzi. Uvedeným opatrením sa zvýšila motivácia osôb v hmotnej núdzi uplatniť sa a zotrvať na trhu práce, čoho dôkazom je aj počet žiadateľov o osobitný príspevok. 
Napriek krátkemu časovému horizontu od začatia aplikácie predmetnej zákonnej úpravy možno prínos poskytovania osobitného príspevku hodnotiť pozitívne. Odhadované predpoklady jeho zavedenia sa napĺňajú. Uvedené odráža aj štatistické vyjadrenie jeho poskytovania. K 30. aprílu 2016 sa osobitný príspevok poskytoval 9 891 príjemcom. V priebehu roka 2015 počet osôb, ktorým vznikol nárok na osobitný príspevok v niektorých mesiacoch presahoval hodnotu 11 tis. osôb. Predmetná zmena ma vplyv aj na celkový pokles príjemcov pomoci v hmotnej núdzi. Z celkového hľadiska ide o jedno z pozitívnych opatrení, ktoré prepája systém sociálnej ochrany zo systémom zamestnanosti a jednoznačne prispieva k lepšiemu uplatneniu sa na trhu práce. 
Zákonom č. 140/2015 Z.z., ktorým sa mení a dopĺňa zákon o sociálnom poistení sa s účinnosťou od 1. júla 2015 zaviedol inštitút tzv. minimálneho dôchodku, ktorého účelom je poistencom, ktorí počas väčšiny svojho pracovného života vykonávali zárobkovú činnosť a ktorí splnia zákonné podmienky, zabezpečiť dôchodkový príjem na takej úrovni, aby neboli ako jednotlivci odkázaní na pomoc v hmotnej núdzi. Nárok na minimálny dôchodok môže vzniknúť poberateľom starobného dôchodku, alebo invalidného dôchodku po dovŕšení dôchodkového veku a získaní minimálne 30 kvalifikovaných rokov obdobia dôchodkového poistenia upraveného v zákone o sociálnom poistení, ak suma základného dôchodku, alebo úhrn súm dôchodkových príjmov nepresiahne ustanovenú hranicu na priznanie minimálneho dôchodku. K 31. decembru 2015 bolo zvyšovaných s pravidelnou výplatou spolu 38 000 starobných a invalidných dôchodkov po dovŕšení dôchodkového veku. Tento počet postupne v priebehu roka 2016 ešte narastá a k 31. marcu 2016 bolo zvyšovaných už cca 51 000 dôchodkov. Celkové výdavky na minimálny dôchodok v roku 2015 predstavovali 8,1 mil. eur. 
	V súvislosti s Národným programom aktívneho starnutia na roky 2014 – 2020, ktorým sa Slovenská republika hlási k problematike aktívneho starnutia a ktorý je zameraný na podporu ľudských práv starších osôb cestou ich aktivizácie prostredníctvom verejných podporných politík, dochádza priebežne v súlade so stanovenými termínmi k plneniu jednotlivých úloh. Priebežná informácia rezortov o plnení úloh vyplývajúcich z národného programu bola predložená dňa 23. novembra 2015 na zasadnutí Rady vlády Slovenskej republiky pre práva seniorov a prispôsobovanie verejných politík procesu starnutia populácie. V súčasnosti sa pripravuje správa o plnení úloh vyplývajúcich z predmetného národného programu, ktorá má byť na základe uznesenia vlády Slovenskej republiky č. 688 zo dňa        4. decembra 2013, predložená ministrom práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky na rokovanie vlády Slovenskej republiky v priebehu roka 2016. 

C. Návrh na aktualizáciu
V nadväznosti na bod B.2. uznesenia vlády SR č. 301 z 3. júna 2015 informácia neobsahuje návrh na jej prípadnú aktualizáciu. Vzhľadom na rozsah NRS, či už po obsahovej alebo údajovej stránke NRS, ako aj jej prepojenie s novým Programovým vyhlásením vlády SR na roky 2016-2020, plánom legislatívnych úloh vlády SR, plánom práce vlády SR  a prepojenie s inými strategickými dokumentmi, je potrebné vykonať komplexnejšiu aktualizáciu jej znenia, čo je však časovo a logisticky náročnejšie. Z uvedeného dôvodu navrhujeme, aby bola aktualizácia NRS predložená na schválenie vláde SR v rámci vyhodnotenia plnenia NRS v budúcom roku, a to k 31. máju 2017. V tomto prípade, je však potrebné, aby súčinnosť jednotlivých rezortov bola zabezpečená priebežne. Zainteresované strany budú vyzvané predkladateľom materiálu na spoluprácu ešte pred termínom vyplývajúcim z uznesenia vlády SR č.  č. 301 z 3. júna 2015.

D. Záver
Národná rámcová stratégia podpory sociálneho začlenenia a boja proti chudobe bola predložená na rokovanie vlády SR z vlastnej iniciatívy nadväzujúcej na plnenie ex-ante tematickej kondicionality 9.1 v rámci Operačného programu Ľudské zdroje, schváleného uznesením vlády SR č. 305 z 27. júna 2012 a uznesením vlády SR č. 229 zo 14. júna 2014 a schválená uznesením vlády SR č. 301 z 3. júna 2015. 
Informácia nadväzuje na zabezpečenie plnenia úloh vyplývajúcich z prijatej rámcovej stratégie a obsahuje vyhodnotenie plnenia tých úloh, ktoré podľa bodu B.4. uznesenia vlády SR  č. 301 z 3. júna 2015 predložili jednotlivé ministerstvá v termíne do 31. marca 2016.  
Pri vypracovaní informácie za prvé hodnotené obdobie (jún 2015 až marec 2016) bolo zohľadnené krátke časové obdobie, ktoré je považované za obdobie štartu pre plnenie úloh národnej rámcovej stratégie. Napriek tejto skutočnosti je možné konštatovať, že úlohy vyplývajúce z národnej rámcovej stratégie sa plnia priebežne.